Prop. 1 S

(2013–2014)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

FOR BUDSJETTÅRET 2014

Statsbudsjettet

Tilråding fra Finansdepartementet 4. oktober 2013, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Stoltenberg II)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedtrekk i finanspolitikken

1.1 Den økonomiske politikken

Regjeringen fører en politikk som bygger på rettferdighet og felleskap. Med utgangspunkt i den norske samfunnsmodellen vil Regjeringen bidra til en mer rettferdig fordeling og til et arbeidsliv der alle kan delta. Regjeringen vil legge til rette for økt verdiskaping og utvikling i hele landet, innenfor rammer som sikrer kommende generasjoners muligheter til å dekke sine behov. En slik utvikling krever en ansvarlig politikk med vekt på natur- og miljøhensyn, en langsiktig forvaltning av nasjonalformuen, et opprettholdbart pensjonssystem, et velfungerende næringsliv og en sterk offentlig sektor.

Grunnlaget for velferden er befolkningens arbeid, og det må derfor legges til rette for høy yrkesdeltaking. Veksten i fastlandsøkonomien betyr mest for velferdsutviklingen i Norge. Petroleumsinntektene setter Norge i en gunstigere situasjon enn mange andre land, men kan kun gi et begrenset bidrag til vår samlede velferd. I den økonomiske politikken er det derfor avgjørende å fremme verdiskaping og produktivitet i fastlandsøkonomien, både i offentlig og privat sektor. Regjeringen vil bygge videre på den norske samfunnsmodellen, med godt utbygde og universelle velferdsordninger, nært samarbeid med partene i arbeidslivet og en velfungerende privat sektor.

Den økonomiske politikken skal legge til rette for en stabil økonomisk utvikling både på kort og lang sikt. Regjeringen følger handlingsregelen for en gradvis innfasing av petroleumsinntektene i norsk økonomi. Slik sørger vi for at petroleumsformuen kan bli til glede for både nåværende og framtidige generasjoner. Retningslinjene for pengepolitikken innebærer at Norges Banks rentesetting skal rettes inn mot lav og stabil inflasjon. På kort og mellomlang sikt skal hensynet til lav og stabil inflasjon veies opp mot hensynet til stabilitet i produksjon og sysselsetting. Budsjett- og pengepolitikken må virke sammen for å bidra til en stabil utvikling i norsk økonomi.

1.2 Budsjettpolitikken

1.2.1 Hovedelementene i budsjettpolitikken

Regjeringen legger handlingsregelen til grunn for budsjettpolitikken. Handlingsregelen er en plan for økning i bruken av oljeinntekter, om lag i takt med utviklingen i forventet realavkastning av Statens pensjonsfond utland, anslått til 4 pst. av fondskapitalen. Løpende innbetalinger fra oljevirksomheten overføres i sin helhet til utenlandsdelen av Statens pensjonsfond, mens uttaket over tid bestemmes av handlingsregelen. På kort sikt skjermer handlingsregelen statsbudsjettet og fastlandsøkonomien fra svingninger i oljeprisen. På lang sikt innebærer den at statens utgifter følger statens inntekter, inkludert formuesinntektene fra fondet.

En stabil utvikling i økonomien er vesentlig for å sikre lav arbeidsledighet og en god utnyttelse av våre samlede ressurser. Ved å legge til rette for en gradvis økning i bruken av petroleumsinntekter over statsbudsjettet kan handlingsregelen bidra til en stabil utvikling i produksjon og sysselsetting. Handlingsregelen åpner for å bruke mer enn forventet fondsavkastning i år med tilbakeslag, og mindre i år med høy aktivitet og press i økonomien. I 2009 ble denne handlefriheten benyttet til å dempe virkningene av finanskrisen på sysselsetting og arbeidsledighet. Siden 2010 har bruken av oljeinntekter vært lavere enn forventet realavkastning av fondet.

Olje og gass er ikke-fornybare ressurser. En vesentlig del av de løpende innbetalingene fra petroleumsvirksomheten kan ikke betraktes som inntekter i vanlig forstand, men innebærer en omplassering av olje- og gassressursene til finansiell formue i Statens pensjonsfond utland. Innbetalingene til staten motsvares dermed langt på vei av reduserte petroleumsressurser. Skal vi ha glede av petroleumsinntektene på varig basis, må bruken av inntektene frikoples fra de løpende innbetalingene til staten. Retningslinjene for budsjettpolitikken ivaretar dette hensynet.

Veksten blant våre handelspartnere har tatt seg noe opp den siste tiden. Oppgangen er fortsatt skjør, og arbeidsledigheten ventes å holde seg høy, særlig i euroområdet. Kontrasten til den lave ledigheten og gode veksten i norsk økonomi er stor. Det ventes en vekst i norsk fastlandsøkonomi på 2,2 pst. i år og 2,7 pst. neste år. Anslagene er litt lavere enn i Revidert nasjonalbudsjett 2013. Oppgangen understøttes av høy oljepris, høy etterspørsel fra petroleumsvirksomheten og lav rente.

Utviklingen i arbeidsmarkedet har vært relativt stabil. Både for i år og neste år anslås en vekst i årslønnen på 3½ pst. Dette er ½ prosentenhet lavere enn resultatet for 2011 og 2012, men over forventet lønnsvekst hos våre viktigste handelspartnere. Litt lavere vekst i årslønnen og noe høyere prisvekst enn i de siste årene gir mer moderat vekst i reallønningene i år og neste år.

Selv om svekkelsen av kronekursen siden årsskiftet har hjulpet noe, sliter mange eksportrettede virksomheter tungt som følge av høyt kostnadsnivå og svak utvikling i eksportmarkedene. I boligmarkedet har lav rente og høy inntektsvekst over flere år bidratt til et høyt press. De siste månedene har boligprisene flatet ut, men historisk sett er prisnivået svært høyt.

Både kortsiktige og langsiktige hensyn taler for at vi nå går forsiktig fram i budsjettpolitikken:

Handlingsregelen tar høyde for at budsjettet kan brukes til å dempe svingningene i økonomien. En ekspansiv budsjettpolitikk i nedgangskonjunkturer må motsvares av tilbakeholdenhet i bruken av oljeinntekter når de økonomiske utsiktene på nytt ser forholdsvis lyse ut. I en periode der fondskapitalen øker raskt, slik den gjør nå, ville en bruk av oljeinntekter i tråd med forventet fondsavkastning (4-prosentbanen) gitt en kraftig stimulans i økonomien. Dette ville være i strid med målet om en stabil økonomisk utvikling. For 2014 anslås en vekst i fastlandsøkonomien i overkant av gjennomsnittet for de siste 40 årene.

Mange eksportbedrifter sliter med svak etterspørsel, lavere priser og høye lønnskostnader. Høye lønnskostnader er også en utfordring for andre deler av næringslivet. Ved å holde igjen i budsjettpolitikken kan vi bidra til å lette presset på konkurranseutsatt sektor.

Høye boligpriser og høy gjeld i husholdningene innebærer risiko for en vesentlig korreksjon i boligmarkedet, som kan gi et markert tilbakeslag i norsk økonomi og true den finansielle stabiliteten. Budsjettet bør ikke øke presset i norsk økonomi.

En aldrende befolkning gir store langsiktige utfordringer i form av høyere utgifter til pensjoner, omsorg og helse. Statens pensjonsforpliktelser er vesentlig større enn kapitalen i Statens pensjonsfond. Det tilsier stor forsiktighet med ytterligere bindinger på utgiftene.

Behovet for å bygge opp sikkerhetsmarginer til å kunne møte vanskeligere tider. Mange år med sterk vekst i etterspørselen fra oljevirksomheten har gjort norsk økonomi mer sårbar, særlig hvis oljeprisen skulle falle markert. Med handlefrihet i finanspolitikken kan vi dempe utslagene.

Vårt høye kostnadsnivå tilsier varsomhet med å øke bruken av oljeinntekter. Regjeringen har i denne situasjonen funnet det riktig å begrense økningen i bruken av oljeinntekter til en etterspørselsimpuls på om lag ¼ pst. av trend-BNP for Fastlands-Norge. En slik innfasing svarer til den gjennomsnittlige innfasingen i de årene handlingsregelen har virket. Skatte- og avgiftsnivået holdes uendret.

1.2.2 Bruken av petroleumsinntekter i budsjettpolitikken

Det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2014 innebærer et strukturelt, oljekorrigert budsjettunderskudd på 135,1 mrd. kroner. Dette er 54 mrd. kroner under 4-prosentbanen, opp fra 33 mrd. kroner i 2013. Den økte avstanden må ses i sammenheng med sterk vekst i fondskapitalen som følge av svakere krone, god avkastning på kapitalen og høye inntekter fra petroleumssektoren. Målt som andel av anslått kapital i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til 2014 utgjør underskuddet 2,9 pst., en nedgang fra 3,2 pst. i 2013. Målt i faste priser øker bruken av oljeinntekter med 11,1 mrd. kroner fra 2013.

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Statens pensjonsfond

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd i 2014 anslås til 133,1 mrd. kroner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet tilsvarer den faktiske bruken av petroleumsinntekter og dekkes ved en tilsvarende overføring fra Statens pensjonsfond utland.

Statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten anslås i 2014 til 314,1 mrd. kroner. Anslaget er blant annet basert på en gjennomsnittlig oljepris i 2014 på 600 kroner per fat, som er noe lavere enn anslått oljepris for i år. Netto avsetning til Statens pensjonsfond utland anslås dermed til 181 mrd. kroner i 2014, når overføringen for å dekke det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet er trukket fra. I tillegg kommer renter og utbytte på kapitalen i Statens pensjonsfond. Det samlede overskuddet på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond anslås etter dette til 327,6 mrd. kroner i 2014. Det tilsvarer 10,6 pst. av BNP.

Den samlede kapitalen i Statens pensjonsfond ved utgangen av 2014 anslås til 5 366 mrd. kroner. Av dette er 5 203 mrd. kroner i Statens pensjonsfond utland. Utenlandsdelen av fondet anslås dermed å øke med 474 mrd. kroner, fra en anslått kapital på 4 729 mrd. kroner ved utgangen av 2013.

Tabell 1.1 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom lånetransaksjoner

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

1.

Statsbudsjettets stilling

A

Statsbudsjettets inntekter i alt

1 314,8

1 286,0

1 295,0

A.1

Inntekter fra petroleumsvirksomhet

401,2

373,9

344,1

A.2

Inntekter utenom petroleumsvirksomhet

913,7

912,0

950,9

B

Statsbudsjettets utgifter i alt

1 065,3

1 058,5

1 114,0

B.1

Utgifter til petroleumsvirksomhet

28,0

30,0

30,0

B.2

Utgifter utenom petroleumsvirksomhet

1 037,3

1 028,5

1 084,0

Statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd (A.2-B.2)

-123,7

-116,5

-133,1

+

Overført fra Statens pensjonsfond utland

123,7

116,5

133,1

=

Statsbudsjettets overskudd før lånetransaksjoner

0

0

0

2.

Statens pensjonsfond

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet (A.1-B.1), overføres til Statens pensjonsfond utland

373,2

343,9

314,1

-

Overført til statsbudsjettet

123,7

116,5

133,1

+

Renteinntekter og utbytte i Statens pensjonsfond

130,6

129,4

146,6

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

380,1

356,9

327,6

3.

Statsbudsjettet og Statens pensjonsfond samlet

Overskudd

380,1

356,9

327,6

Kilde: Finansdepartementet

1.2.3 Veksten i statsbudsjettets utgifter

Utviklingen i statsbudsjettets utgifter fra et år til et annet kan beskrives ved den underliggende utgiftsveksten. Ved beregningen av denne veksten holdes utgifter til statlig petroleumsvirksomhet, dagpenger og renter utenom. I tillegg korrigeres det for enkelte regnskapsmessige forhold og ekstraordinære endringer.

Deler av utgiftene til flyktninger i Norge er godkjent som offisiell utviklingshjelp (ODA), og utgiftsføres over Utenriksdepartementets budsjett. Ansvaret for tiltakene ligger imidlertid hos andre departementer (Justis- og beredskapsdepartementet, Kunnskapsdepartementet og Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet). Utgiftene føres derfor også under disse departementenes kapitler. Samtidig inntektsføres en tilsvarende overføring fra Utenriksdepartementet. Det korrigeres for denne dobbeltføringen av utgifter i både 2013 og 2014 ved beregningen av den underliggende utgiftsveksten.

Ved beregning av den reelle, underliggende utgiftsveksten er den nominelle verdiutviklingen i utgiftene dekomponert i en pris- og en volumendring. Den nominelle veksten i statsbudsjettets underliggende utgifter er anslått til 5,5 pst., mens prisveksten er beregnet til 2,9 pst. Den reelle, underliggende utgiftsveksten fra 2013 til 2014 anslås dermed til 2,5 pst. regnet i forhold til anslag på regnskap for 2013. Det tilsvarer om lag 26 mrd. kroner målt i 2014-priser. I anslag på regnskap for 2013 anslås utgiftene å gå ned sammenlignet med Saldert budsjett 2013. Målt i forhold til Saldert budsjett 2013 reduseres derfor den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter til 1,8 pst.

1.2.4 Lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Statsbudsjettet gjøres opp i balanse med en tilbakeføring fra Statens pensjonsfond utland. Tilbakeføringen svarer til det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Det innebærer at staten ikke lånefinansierer utgifter til drift, investeringer og overføringer.

Statsbudsjettets netto finansieringsbehov tilsvarer netto utlån mv. over statsbudsjettet som anslås til 50,5 mrd. kroner. I statsbudsjettets brutto finansieringsbehov inngår også gjeldsavdrag, men det forfaller ikke avdrag i 2014. Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov i 2014 anslås dermed også til 50,5 mrd. kroner.

De største lånetransaksjonene i budsjettforslaget for 2014 gjelder utlån fra og avdrag på lån i Statens lånekasse for utdanning, Husbanken, Innovasjon Norge, eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportkreditt Norge AS og boliglånsordningen i Statens pensjonskasse. Det foreslås ikke lånetransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten i 2014. For nærmere omtale av lånetransaksjonene vises det til kapittel 4.

Tabell 1.2 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov utenom petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Lånetransaksjoner utenom petroleumsvirksomhet

Utlån, aksjetegning mv.

143,1

158,4

138,5

-

Tilbakebetalinger

84,9

84,4

88,0

-

Statsbudsjettets overskudd

0

0

0

=

Netto finansieringsbehov

58,2

74,0

50,5

+

Gjeldsavdrag

66,5

66,5

0

=

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov

124,7

140,6

50,5

Kilde: Finansdepartementet

1.2.5 Skatter og avgifter

Anslagene for skatter og avgifter for 2014 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2013, hvor ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er skatte- og avgiftsanslagene basert på de vekstforutsetninger for bl.a. sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2014. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og forslaget til kommunale og fylkeskommunale skattører.

Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 896,9 mrd. kroner i 2014. Dette er en økning på 41,7 mrd. kroner, eller 4,9 pst., fra anslag på regnskap for 2013. Samlede skatter og avgifter i 2014 utgjør:

Skatter på inntekt og formue som anslås til 259,6 mrd. kroner. Det er en økning på 12,5 mrd. kroner, eller 5,1 pst., fra anslag på regnskap for 2013.

Trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden som samlet anslås til 281,9 mrd. kroner. Dette tilsvarer en økning på 12 mrd. kroner, eller 4,4 pst., fra anslag på regnskap for 2013.

Inntektene fra merverdiavgiften som anslås til 251 mrd. kroner. Det tilsvarer en økning på 13 mrd. kroner, eller 5,5 pst., fra anslag på regnskap for 2013.

Øvrige særavgifter medregnet tollinntekter som samlet anslås til 104,4 mrd. kroner. Det er en økning på 4,2 mrd. kroner, eller 4,2 pst., fra anslag på regnskap for 2013.

Skatte- og avgiftsopplegget for 2014 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2013 – 2014) Skatter, avgifter og toll 2014.

1.2.6 Kommuneøkonomien

Kommunesektoren har ansvaret for sentrale velferdstjenester og skal levere tjenester av høy kvalitet, tilpasset innbyggernes og lokalmiljøets behov. Kommunesektorens aktiviteter finansieres i hovedsak med skatteinntekter og rammeoverføringer fra staten. Sektoren mottar også øremerkede tilskudd over statsbudsjettet, og har inntekter fra blant annet gebyrer og statlig tilskudd under momskompensasjonsordningen. Kommunesektorens samlede inntekter anslås til om lag 422 mrd. kroner i 2014. Det tilsvarer om lag 18 pst. av BNP for Fastlands-Norge.

Regjeringens budsjettforslag for 2014 innebærer en reell vekst i kommunesektorens samlede inntekter på 7,7 mrd. kroner i 2014, eller 2 pst. Av den samlede veksten er 5,2 mrd. kroner frie inntekter. Dette tilsvarer en realvekst i frie inntekter på 1,7 pst. Veksten er regnet fra anslått inntektsnivå for kommunesektoren i 2013 i Revidert nasjonalbudsjett 2013. Regjeringens budsjettforslag legger til rette for fortsatt vekst i det kommunale tjenestetilbudet.

I tillegg til tjenestetilbudet som veksten i frie inntekter gir grunnlag for, foreslås det enkelte tiltak innenfor barnehage, barnevern, transport, skole og helse- og omsorgssektoren.

1.3 Forslag til vedtak

De forslag til vedtak som legges fram i denne proposisjonen, er i de fleste tilfeller nærmere omtalt i Prop. 1 S for de enkelte departementene.

Enkelte bevilgninger blir bare omtalt i denne proposisjonen. Det gjelder blant annet bevilgningene til kap. 2309 Tilfeldige utgifter og kap. 5309 Tilfeldige inntekter, som omtales i avsnitt 3.19. Renter og avskrivninger fra statens forretningsdrift under kapitlene 5491 og 5603 omtales i avsnitt 4.3. Overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland, som er bevilget på kapitlene 2800 og 5800 i statsbudsjettet, omtales i avsnitt 4.4.

Statsbudsjettets finansieringsbehov dekkes gjennom lån bevilget på kap. 5999, jf. avsnitt 4.5.

Folketrygdens finansieringsbehov er nærmere omtalt i avsnitt 5.3.

1.4 Sammendrag av statsbudsjettet

Tabell 1.3 gir et sammendrag av Saldert budsjett 2013, anslag på regnskap for 2013 og Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2014. Tabellen viser statsbudsjettets inntekter, utgifter og lånetransaksjoner. Hver del av budsjettet er inndelt i kategorier etter bevilgningsreglementets postinndeling.

Bevilgningstallene i tabell 1.3 er gruppert etter art. Dette innebærer at bevilgningene til enkeltformål kan være fordelt på flere arter. For eksempel er ikke utgifter til administrasjon av bistand inkludert i posten bistand under arten overføringer til private, men under driftsutgifter. Bevilgningene som er fordelt på arter, må derfor sees i sammenheng med bevilgninger til samme formål under andre arter. Motsatt er det slik at tilskudd til statlige virksomheter på 50-poster og 70-poster budsjetteres som overføringer, selv om de benyttes til å finansiere statlige drifts- og investeringsutgifter.

I anslag på regnskap for 2013 er det tatt høyde for proposisjoner med forslag om tilleggsbevilgninger som er fremmet etter Revidert nasjonalbudsjett 2013, samt innarbeidet oppdaterte anslag for blant annet statens renteutgifter og utgifter under folketrygden. Utover dette er det i anslag på regnskap 2013 lagt til grunn at tilleggsbevilgninger som fremmes i andre halvår, og som isolert sett bidrar til å svekke budsjettbalansen, dekkes ved tilsvarende nedsettelse av avsetningen til tilfeldige utgifter.

Tallene i tabell 1.3 er nærmere forklart i kapittel 4.

Tabell 1.3 Artsgruppering av statsbudsjettet

Mill. kroner

Inntekter

Skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Skatt på formue og inntekt

252 485

247 070

259 600

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

265 200

269 900

281 900

Merverdiavgift

236 000

238 000

251 000

Tobakksavgift

7 650

7 000

7 000

Avgift på bil, bensin mv.

50 780

49 442

50 562

Avgift på alkohol

12 450

12 300

12 500

Elektrisitetsavgift

7 050

7 400

8 200

Avgift på mineralolje og mineralske produkter

6 126

6 085

6 957

Tollinntekter

2 760

2 995

3 095

Dokumentavgift

8 000

7 400

7 800

Andre avgifter

7 405

7 598

8 312

Sum skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

855 906

855 190

896 926

Inntekter av statens forretningsdrift

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Renter av statens kapital

106

106

82

Avskrivninger

827

820

858

Tilbakeføring av midler fra GIEK

11

14

13

Salg av eiendom og utstyr mv.

1

6

0

Avsetning til investeringsformål

943

945

944

Sum statens forretningsdrift

1 888

1 891

1 897

Renter og aksjeutbytte

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Renter fra statsbankene

8 414

8 481

9 023

Renter av kontantbeholdningen og andre fordringer

5 682

4 081

3 000

Andre renteinntekter

1 969

2 185

2 844

Aksjeutbytte, ekskl. utbytte fra Statoil ASA

14 838

14 489

11 834

Sum renter og aksjeutbytte

30 902

29 235

26 700

Andre inntekter

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Spilleoverskudd Norsk Tipping AS

605

605

372

Rettsgebyr

188

186

193

Inntekter under folketrygden

2 135

2 119

1 996

Brønnøysundregistrene

553

605

588

Statens innkrevingssentral

1 846

1 846

1 851

Øvrige direktorater mv.

6 502

6 760

6 911

Tilfeldige inntekter

50

100

50

Andre inntekter under departementene

13 081

13 488

13 417

Sum andre inntekter

24 958

25 708

25 378

Petroleumsinntekter

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

SDØE, driftsresultat

129 000

127 300

115 500

SDØE, andre inntekter

28 400

25 700

27 700

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

229 900

206 510

186 510

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

13 887

14 421

14 421

Sum petroleumsinntekter

401 187

373 931

344 131

Statsbudsjettets inntekter (utenom overføring fra Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner)

1 314 841

1 285 954

1 295 032

Mill. kroner

Utgifter

Driftsutgifter (postene 01 – 29)

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Forsvaret

30 463

30 963

31 131

Statens pensjonskasse

9 902

10 358

10 042

Departementene og Statsministerens kontor

6 828

6 868

7 429

Barne- og ungdomstiltak

5 647

5 820

6 060

Rettsvesen

2 316

2 326

2 400

Kriminalomsorg

3 787

3 795

3 918

Utlendingsdirektoratet

2 389

2 614

2 602

Politi og påtalemyndighet

13 465

13 600

14 267

Arbeids- og velferdsetaten

10 511

10 556

10 880

Statens vegvesen

9 271

9 305

9 796

Jernbaneverket og Statens jernbanetilsyn

5 358

5 362

5 748

Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

6 392

6 432

6 528

Øvrige direktorater m.m.

15 149

15 449

15 860

Statens forretningsdrift

-22

225

-484

Tilfeldige utgifter, inkludert statlig lønnsoppgjør mv.

14 821

2 767

10 800

Andre driftsutgifter

21 780

22 827

21 479

Sum driftsutgifter

158 057

149 266

158 456

Investeringer (postene 30 – 49)

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Statens petroleumsvirksomhet

28 000

30 000

30 000

Forsvaret

10 778

10 775

10 851

Riksveganlegg

10 550

10 645

11 689

Jernbaneverket

6 088

6 417

9 909

Statsbygg

1 817

1 949

2 059

Bygg utenfor husleieordningen

478

595

891

Øvrige direktorater mv.

2 717

2 766

3 209

Andre investeringsbevilgninger

2 107

2 049

2 535

Sum investeringer

62 534

65 195

71 143

Overføringer til andre statsregnskap (postene 50 – 59)

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Høyere utdanning

26 452

26 463

27 921

Forskning

7 293

7 323

7 570

Avsetning til utdanningsstøtte

5 411

5 455

5 366

Fond innen kultur, media, billedkunst

1 045

1 046

1 106

Tilskudd til fornybar energi

1 016

1 016

1 216

Jordbruksavtalen og Reindriftsavtalen, fond

1 468

1 494

1 224

Andre overføringer

2 245

2 302

2 677

Sum overføring til andre statsregnskap

44 930

45 099

47 080

Overføringer til kommunesektoren (postene 60 – 69)

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

143 467

143 528

151 369

Bosetting av flyktninger, tiltak for innvandrere mv.

8 698

8 850

9 698

Ressurskrevende tjenester

5 850

5 850

6 649

Tilskudd til nye omsorgsboliger, sykehjemsplasser og omsorgstjenester

3 470

3 489

3 413

Tilskudd til regional utvikling

2 084

2 137

2 082

Kompensasjon for merverdiavgift

18 500

18 500

19 800

Andre tilskudd

6 251

6 266

7 374

Sum overføring til kommunesektoren

188 319

188 619

200 385

Overføringer til private (postene 70 – 89)

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Folketrygden, sykepengeutbetalinger

37 660

36 800

38 521

Folketrygden, alderspensjoner

162 208

164 763

176 039

Folketrygdens øvrige sosiale formål (forsørgertap m.m.)

113 958

113 676

113 368

Folketrygdens helsedel

25 086

24 879

26 548

Folketrygden, arbeidsliv

12 070

10 815

11 590

Folketrygden, foreldrepenger

18 063

17 185

18 482

Andre pensjoner

3 111

3 059

2 682

Regionale helseforetak

111 951

112 199

118 312

Barnetrygd

14 985

15 040

15 140

Kontantstøtte

878

1 200

1 165

Jordbruksavtalen

12 774

12 761

13 222

Utviklingshjelp

26 312

26 445

27 080

Kulturformål

6 586

6 600

7 215

Sysselsettingstiltak

8 961

8 812

9 296

Utdanningsstøtte

5 247

5 414

5 602

Forskning

4 461

4 152

4 163

Bolig, bomiljø og bygg

4 115

4 130

4 258

Private skoler, folkehøgskoler og høgskoler

5 193

5 193

5 662

Kjøp av transporttjenester

4 893

4 893

5 007

EØS-finansieringsordningene

1 897

1 897

3 310

Renter, innenlandsk statsgjeld

12 800

11 607

10 146

Andre overføringer

18 270

18 800

20 124

Sum overføring til private

611 479

610 321

636 930

Statsbudsjettets utgifter (utenom overføring til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner)

1 065 320

1 058 500

1 113 994

Mill. kroner

Lånetransaksjoner

Tilbakebetalinger

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Statsbankene

66 890

66 664

72 654

Salg av aksjer

25

25

25

Andre tilbakebetalinger

18 020

17 720

15 350

Sum tilbakebetalinger

84 935

84 409

88 029

Utlån og avdrag

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Avdrag innenlandsk statsgjeld

66 544

66 544

0

Lån mv. til statsbankene

111 214

112 810

102 850

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse, utlån

21 000

33 500

26 500

Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging

10 000

10 000

5 000

Andre lånetransaksjoner

899

2 113

4 138

Sum utlån og avdrag

209 657

224 967

138 488

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov

124 722

140 558

50 459

Kilde: Finansdepartementet

2 Hovedprioriteringer i statsbudsjettet

2.1 Innledning

Hovedmålet for Regjeringens økonomiske politikk er arbeid for alle og en rettferdig fordeling. Regjeringen vil fornye og utvikle de offentlige velferdsordningene og bidra til et arbeidsliv der alle kan delta. Budsjettforslaget for 2014 gir økt omfang og høyere kvalitet på de brede felleskapsløsningene innen helse, omsorg og kunnskap. Det tas et krafttak for samferdsel. Det legges til rette for økt verdiskaping i hele landet.

En sunn og sterk kommuneøkonomi er en viktig forutsetning for et godt velferdstilbud. Fra 2005 til 2013 har kommunesektorens inntekter økt reelt med 69,6 mrd. kroner. Det tilsvarer en årlig realvekst på 2,6 pst. Det legges opp til en reell vekst i kommunesektorens samlede inntekter i 2014 på 7,7 mrd. kroner, eller 2,0 pst. Av den samlede inntektsveksten er 5,2 mrd. kroner frie inntekter.

Samferdselspolitikken skal gi et effektivt, tilgjengelig, sikkert og miljøvennlig transportsystem. I Nasjonal transportplan 2014 – 2023 er det lagt til grunn en samlet planramme for perioden på 508 mrd. 2013-kroner. For 2014 foreslår Regjeringen å bevilge til sammen 41 mrd. kroner til NTP-formål. Det er 7,5 mrd. kroner mer enn i Saldert budsjett 2013. Dette omfatter forslag om økte bevilgninger til riksveg og jernbane på hhv. 1,8 mrd. kroner og 4,2 mrd. kroner. Videre foreslås det bl.a. å øke bevilgningen til belønningsordningen for kollektivtransport med 272 mill. kroner samt 500 mill. kroner til fornying og opprusting av fylkesveger.

Helse- og omsorgstilbudet betyr mye for den enkeltes levekår og livsutfoldelse. Regjeringen vil styrke sykehusenes økonomi slik at flere pasienter får behandling. Helseforetakene tilføres vel 2 mrd. kroner slik at pasientbehandlingen kan økes med opp mot 2,3 pst. neste år. I tillegg styrkes helseforetakene med 250 mill. kroner til IKT og medisinsk-teknisk utstyr og 100 mill. kroner til forskning. I budsjettet for 2014 legges det til rette for tilsagn om tilskudd til 2 000 heldøgns omsorgsplasser. I Regjeringens forslag om vekst i kommunenes frie inntekter er 180 mill. kroner knyttet til behovet for å styrke helsestasjons- og skolehelsetjenesten.

I Regjeringens budsjettforslag anslås innsatsen til forskning og utvikling til 28,9 mrd. kroner. Norge er med dette blant de OECD-landene som har den høyeste offentlig finansierte forskningsinnsatsen per innbygger. Det foreslås økte bevilgninger til bl.a. isgående forskningsfartøy, forskning i helseforetakene, internasjonale romprogrammer og EUs rammeprogram for forskning og innovasjon. Regjeringen vil opprette 400 flere studieplasser i 2014, øke utstyrsstipendet i videregående opplæring, samt legge opp til utvidelse av studiestøtten til elleve måneder og av foreldrestipendperioden til 49 uker. Det foreslås å øke bevilgningen til tilskudd til bygging av studentboliger med 100 mill. kroner. Regjeringen foreslår startbevilgninger til rehabilitering av Norges idrettshøgskole og nytt bygg for medisin- og helsefag ved Universitetet i Tromsø.

Regjeringen satser på barnehagene med bl.a. opptrapping mot to barnehageopptak i året og reelt redusert foreldrebetaling. Barnevernet styrkes, både på kommunalt og statlig nivå. I tillegg til flere stillinger foreslås tiltak for bedret kompetanse og tilsyn i barnevernet. Det foreslås å bevilge 136 mill. kroner til økt innsats mot barnefattigdom. Grunnskolen styrkes med 71 mill. kroner til valgfag på 10. trinn. Videregående opplæring styrkes ved rett til påbygging etter fagbrev og satsing på fag- og yrkesopplæring.

Samfunnssikkerhet og beredskap prioriteres. Regjeringen vil bruke 314 mill. kroner slik at nyutdannede fra Politihøgskolen kan tilbys jobb i politiet. Politiet styrkes ytterligere med midler til bl.a. prosjektering av beredskapssenter, økt grunnberedskap og informasjonshåndtering og livvakttjeneste i PST. Det foreslås å øke bevilgningene til IKT i politiet med 150 mill. kroner. Regjeringen vil legge til rette for lagring og utlevering av data i tråd med Datalagringsdirektivet og vil øke bevilgningene til IKT-sikkerhet i sivil sektor. Kapasiteten i norske fengsler foreslås økt og sikkerheten bedret. Det foreslås økte bevilgninger til sikring av departementenes erstatningslokaler etter angrepene 22. juli 2011 og til sikring av Høyesterett og Oslo tinghus.

Regjeringen viderefører den betydelige satsingen på klima- og miljøtiltak. Kapitalen i Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging foreslås økt med 5 mrd. kroner. Regjeringen fortsetter en bred satsing på forskning og testing av teknologier for CO₂-håndtering og foreslår at det bevilges 150 mill. kroner til videreutvikling av teknologisenteret på Mongstad i 2014. I tillegg videreføres den internasjonale innsatsen på klimatiltak gjennom tiltak mot avskoging, kjøp av klimakvoter og ren energi til utviklingsland. Klima- og miljøprofilen i avgiftsopplegget styrkes ved at flere utslippskilder får økt CO₂-avgift.

Regjeringen foreslår å videreføre det høye nivået på bistanden med 1 pst. av anslått bruttonasjonalinntekt også i 2014. Innenfor bistandsbudsjettet prioriteres tiltak for rettferdig fordeling, globale helse- og vaksineinitiativ og utdanning. I budsjettforslaget er det tatt høyde for en tilleggskvote for syriske flyktninger på 1 000 personer pga. den kritiske situasjonen i Syria.

Regjeringen oppfyller målsettingen i Kulturløftet om at 1 pst. av statsbudsjettets utgifter skal gå til kulturformål. I 2014 foreslås det å øke bevilgningene til oppfølging av Kulturløftet med 840 mill. kroner.

Regjeringens hovedprioriteringer i forslaget til statsbudsjett for 2014 er:

Kommuneøkonomi

Nasjonal transportplan

Helse og omsorg

Høyere utdanning og forskning

Barn og unge

Samfunnssikkerhet og beredskap

Klima og miljø

Bistand og internasjonalt engasjement

Kultur

Fornying av statlige tjenester

2.2 Kommuneøkonomi

Kommunene og fylkeskommunene har det overordnede ansvaret for store deler av velferdstilbudet til sine innbyggere. En sunn og sterk kommuneøkonomi er en viktig forutsetning for et godt velferdstilbud i hele landet. Kommunesektoren er derfor et av de viktigste satsingsområdene for Regjeringen. Fra 2005 til 2013 har kommunesektorens inntekter økt reelt med 69,6 mrd. kroner. Det tilsvarer en årlig realvekst på 2,6 pst.

Kommunene har forskjellig befolkningssammensetning, geografi og størrelse. Dette gir ulike behov for organisering av tjenester. Kommunene må ha rom til å finne gode løsninger som er tilpasset lokale forhold. Regjeringen legger derfor til grunn at kommunesektoren i hovedsak skal være rammefinansiert. Andelen av kommunenes samlede inntekter som er øremerket er nå om lag 4½ pst. I et historisk perspektiv er dette en lav andel. De siste årene har det vært høy aktivitetsvekst og betydelige investeringer i infrastruktur, blant annet til bygging av barnehager, skoler, sykehjem, veier og anlegg. Fra 2005 til 2012 økte sysselsettingen i kommunesektoren med om lag 72 000 personer. Det aller meste av den økte sysselsettingen har gått til å styrke tjenestetilbudet i kommunene.

Det økonomiske opplegget for 2014 legger til rette for en fortsatt vekst i tjenestetilbudet i kommunesektoren. Regjeringen legger opp til en realvekst i kommunesektorens samlede inntekter i 2014 på 7,7 mrd. kroner, tilsvarende 2,0 pst., regnet fra anslått inntektsnivå i 2013 i Revidert nasjonalbudsjett 2013. Veksten er 1,2 mrd. kroner høyere enn øvre grense i det varslede vekstintervallet i Kommuneproposisjonen 2014. Av den samlede inntektsveksten er 5,2 mrd. kroner frie inntekter. Det tilsvarer en realvekst på 1,7 pst.

Av veksten i frie inntekter er 500 mill. kroner begrunnet med fornying og opprusting av fylkesvegene, mens 180 mill. kroner går til særskilt styrking av helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Veksten i frie inntekter i 2014 må videre ses i sammenheng med kommunesektorens anslåtte merutgifter knyttet til befolkningsutviklingen. Av disse utgiftene antas 2,8 mrd. kroner dekket innenfor de frie inntektene.

I tillegg til realveksten i frie inntekter legger Regjeringen til rette for en særskilt styrking av flere kommunale tjenesteområder. Regjeringen foreslår blant annet å øke rammetilskuddet til kommunene med til sammen 655 mill. kroner for å dekke kommunenes merutgifter til maksimalpris i barnehage, minimumstilskudd til ikke-kommunale barnehager og opptrapping mot to årlige barnehageopptak.

Innen skolesektoren foreslår Regjeringen å øke kommunenes rammetilskudd med 68 mill. kroner til innføring av valgfag på 10. trinn. Under rentekompensasjonsordningen for skole- og svømmeanlegg foreslår Regjeringen en investeringsramme på 1 mrd. kroner i 2014. Videre foreslår Regjeringen å øke fylkeskommunenes rammetilskudd med 98 mill. kroner til innføring av rett til påbygging til generell studiekompetanse etter oppnådd fagbrev.

Regjeringen vil gi tilsagn om tilskudd til 12 000 heldøgns omsorgsplasser i perioden 2008 – 2015. For 2014 foreslås det 101 mill. kroner til 2 000 heldøgns plasser.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til belønningsordningen for bedre kollektivtransport og mindre bilbruk i byområdene med 272 mill. kroner.

2.3 Nasjonal transportplan 2014 – 2023

Regjeringens transportpolitikk skal tilby et effektivt, tilgjengelig, sikkert og miljøvennlig transportsystem. Hovedprioriteringene for samferdselspolitikken er forankret i Meld. St. 26 (2012 – 2013) Nasjonal transportplan 2014 – 2023, som ble lagt fram våren 2013.

I NTP 2014 – 2023 har Regjeringen lagt til grunn en økonomisk ramme på 508 mrd. 2013-kroner. Dette inkluderer bevilgninger til veg, jernbane og kystformål. Videre omfatter dette midler til belønningsordningen for bedre kollektivtransport mv. i byområdene som fra og med 2014 medregnes i NTP, samt økt rammetilskudd til fylkeskommunene til fornyelse og opprusting av fylkesveger. Den samlede planrammen for perioden 2014 – 2023 er 167 mrd. 2013-kroner høyere enn det en videreføring av nivået i Saldert budsjett 2013 ville tilsi.

Regjeringen har lagt til grunn at det skal skje en gradvis opptrapping av bevilgningene til NTP-formål tilpasset det samlede økonomiske opplegget i statsbudsjettet. For 2014 foreslår Regjeringen å bevilge til sammen 41 mrd. kroner til NTP-formål. Det er 7,5 mrd. kroner mer enn i Saldert budsjett 2013, og utgjør 22,3 pst. av samlet ramme for første fireårsperiode 2014 – 2017.

Til oppfølging av NTP innenfor jernbane foreslår Regjeringen bevilgninger på 15,5 mrd. kroner. Dette tilsvarer en økning på 4,2 mrd. kroner eller 37,2 pst. fra Saldert budsjett 2013. Det foreslås 9,9 mrd. kroner til jernbaneinvesteringer. Bevilgningene til jernbane foreslås økt relativt mer enn bevilgningene til veg og kyst i 2014. Bakgrunnen for dette er at Jernbaneverket planlegger og har under bygging flere store investeringsprosjekter som medfører behov for bevilgningsøkninger. Dette omfatter blant annet prosjekter på InterCity-strekningene.

Det foreslås bevilgninger til NTP-formål under Statens vegvesen på 22,7 mrd. kroner. Dette tilsvarer en økning på 1,8 mrd. kroner eller 8,5 pst. fra Saldert budsjett 2013. Områder som drift og vedlikehold, skredsikring og riksvegferjer prioriteres og nivået på investeringer er høyt. I tillegg til foreslåtte statlige bevilgninger er det lagt opp til å benytte om lag 9 mrd. kroner i bompenger. Det vil i 2014 være et høyt aktivitetsnivå på riksvegnettet over hele landet.

For 2014 foreslås en økning av rammetilskuddet til fylkeskommunene på 500 mill. kroner til fornying og opprusting av fylkesveger.

Regjeringen foreslår å bevilge 945 mill. kroner til belønningsordningen for bedre kollektivtransport mv. i byområdene. Fra og med 2014 inngår bevilgninger til ordningen i den økonomiske planrammen for Nasjonal transportplan. Dette er en økning på 272 mill. kroner fra Saldert budsjett 2013. Med dette følges Stortingets vedtak i forbindelse med behandlingen av klimameldingen opp.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til oppfølging av NTP på kystområdet med 110 mill. kroner. Av dette foreslås 70 mill. kroner bevilget til navigasjonsinfrastruktur. I tillegg foreslås det å øke bevilgningene til utbedring av farleier, transportplanlegging og kystforvaltning. Det foreslås en bevilgning på 5 mill. kroner til planlegging av Stad skipstunnel.

2.4 Helse og omsorg

Regjeringen vil styrke sykehusenes økonomi slik at flere pasienter får behandling. Samlet foreslås det 2,4 mrd. kroner mer til sykehusene sammenlignet med Saldert budsjett 2013. Av dette foreslås vel 2 mrd. kroner til ordinær drift og investeringer. Det innebærer at budsjettforslaget legger til rette for en vekst i pasientbehandlingen på opp mot 2,3 pst. neste år. Det er et mål å kjøpe 200 flere behandlingsplasser fra ideelle organisasjoner til pasienter med samtidige rus- og psykiske lidelser, pasienter med behov for akutt- og abstinensbehandling, gravide eller småbarnsfamilier med rusproblemer og unge med omfattende hjelpebehov. Det foreslås 250 mill. kroner til investeringer i IKT og medisinsk-teknisk utstyr. Midlene skal legge til rette for raskere innføring av elektronisk samhandling mellom sykehus og andre aktører og fornying av medisinsk-teknisk utstyr. Videre foreslås 100 mill. kroner til forskning i helseforetakene, herunder i private ideelle sykehus med driftsavtale med de regionale helseforetakene.

Meld. St. 9 (2012 – 2013) Én innbygger – én journal følges opp gjennom forslag om 50 mill. kroner til elektronisk samhandling, herunder utredning av felles journal. Bevilgningene til arbeidet med kvalitet og pasientsikkerhet foreslås økt med 30 mill. kroner, blant annet til oppstart av femårig nasjonalt program for pasientsikkerhet.

Regjeringen legger vekt på et tilstrekkelig og forsvarlig omsorgstilbud, og vil gi tilsagn om tilskudd til 12 000 heldøgns omsorgsplasser i perioden 2008–2015. For 2014 foreslås det 101 mill. kroner til 2 000 heldøgns plasser. Samlet tilsagnsramme er 2,02 mrd. kroner. Videre følger Regjeringen opp Meld. St. 29 (2012–2013) Morgendagens omsorg og foreslår 100 mill. kroner til utvikling av nye løsninger i omsorgssektoren, gjennom blant annet utvikling og bruk av velferdsteknologi, støtte og veiledning til pårørende og samarbeid med frivillige og utvikling av nye arbeidsformer.

Meld. St. 34 (2012 – 2013) Folkehelsemeldingen følges opp med 45 mill. kroner til blant annet kunnskapsutvikling, informasjonstiltak for å fremme fysisk aktivitet, stimulering til vannverksoppgradering, styrket atomberedskap og nytt nasjonalt senter for mat, helse og fysisk aktivitet i barnehage og skole.

Helsestasjons- og skolehelsetjenesten er en viktig forebyggende tjeneste for barn og unge opp til 20 år. Tjenestene skal bidra til å fremme barns psykiske helse, ernæring og fysisk aktivitet, forebygging og avdekking av vold og overgrep, forebygging av mobbing og redusert frafall i skolen. Tjenestene har høy oppslutning. I Regjeringens forslag om vekst i kommunenes frie inntekter er 180 mill. kroner knyttet til behovet for å styrke helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Det foreslås også til sammen 90 mill. kroner til rekruttering av psykologer i kommunene og bedret kompetanse i kommunal legevakt. Vaksine mot rotavirus foreslås innført i barnevaksinasjonsprogrammet fra og med juli 2014.

2.5 Høyere utdanning og forskning

I Forskningsmeldingen varsles det at Regjeringen vil fortsette å øke bevilgningene til forskning i årene framover, jf. Meld. St. 18 (2012–2013) Lange linjer – kunnskap gir muligheter. Innsatsen til forskning og utvikling (FoU) i Regjeringens budsjettforslag for 2014 er foreløpig anslått til 28,9 mrd. kroner, inkludert Skattefunn. Det er anslagsvis 1,5 mrd. kroner mer enn i Saldert budsjett 2013, tilsvarende en realvekst på 2,0 pst. Siden 2005 er realveksten i den offentlige FoU-innsatsen anslått til 34 pst., inkludert Skattefunn.

Regjeringen foreslår at Norge skal delta i flere nye europeiske programmer, herunder forsknings- og innovasjonsprogrammet Horisont 2020 med anslått kontingent på 359 mill. kroner i 2014 og satellittnavigasjonsprogrammene Galileo og EGNOS med samlet anslått kontingent på 211 mill. kroner i 2014.

Regjeringen prioriterer nasjonale forskningssatsinger, herunder 50 mill. kroner til unge forskertalenter, 50 mill. kroner til ny gaveforsterkningsordning, 21 mill. kroner til 60 nye stipendiatstillinger, 300 mill. kroner til isgående forskningsfartøy, 100 mill. kroner til økt forskning i helseforetakene, 38 mill. kroner til et mer kunnskapsbasert næringsliv og 35 mill. kroner til marin forskning.

Regjeringen har prioritert å øke kapasiteten i høyere utdanning gjennom nye studieplasser. For å imøtekomme behov innenfor særskilte fagområder, foreslår Regjeringen 25 mill. kroner til 400 nye studieplasser fra høsten 2014. Regjeringen foreslår videre 466 mill. kroner til opptrapping med nye kull for studieplasser opprettet i 2009, 2011 og 2012, og til resultatbasert uttelling som følge av økt antall avlagte studiepoeng. I 2019 vil det med videre opptrapping være lagt til rette for om lag 24 800 flere studieplasser sammenlignet med 2005.

Formålstjenlige bygg og infrastruktur bidrar til økt kvalitet i utdanning og forskning. Regjeringen foreslår 80 mill. kroner over Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementets budsjett til startbevilgninger til rehabilitering av Norges idrettshøgskole og nytt bygg for medisin- og helsefag ved Universitetet i Tromsø. Regjeringen foreslår videre 1,2 mrd. kroner over Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementets budsjett til åtte igangsatte byggeprosjekter i universitets- og høgskolesektoren. I tillegg foreslår Regjeringen 136 mill. kroner til utstyr og inventar til tre byggeprosjekter, samt 20 mill. kroner til videre prosjektering av livsvitenskapsbygg ved Universitetet i Oslo.

Regjeringen vil også i statsbudsjettet for 2014 prioritere bygging av studentboliger, og foreslår ytterligere 100 mill. kroner i tilskudd til studentboliger.

Regjeringen mener utdanningsstøtten må legge bedre til rette for at studenter kan studere på heltid. Regjeringen legger derfor opp til å innføre elleve måneders utdanningsstøtte fra og med studieåret 2014 – 15. Den ekstra måneden med støtte vil bli utbetalt i juni 2015. Videre legges det opp til å utvide foreldrestipendperioden fra 44 til 49 uker for studenter med barn født etter 15. august 2014.

2.6 Barn og unge

Barn skal vokse opp i trygge omgivelser og ha tilgang til et godt utdanningstilbud.

Regjeringen vil fortsette satsingen på barnehager og foreslår samlet en styrking av barnehagesektoren på 695,5 mill. kroner i 2014. Regjeringen vil innføre to barnehageopptak i året gjennom en gradvis opptrapping, jf. Meld. St. 24 (2012–2013) Framtidens barnehage. I 2014 foreslås det 241 mill. kroner til å etablere en tredel av plassene som er nødvendig for å innføre to opptak.

Maksimal foreldrebetaling for en barnehageplass foreslås fastsatt til 2 360 kroner per måned. Regjeringen innfrir med dette målet om en maksimalpris på 1 750 kroner (2005-kroner) per måned. Det foreslås å bevilge til sammen 245 mill. kroner til lavere foreldrebetaling i 2014. Maksimal foreldrebetaling for en barnehageplass er redusert med 35 pst. reelt siden 2005.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til kompetanseheving i barnehagen med 40 mill. kroner. Dette vil innebære at bevilgningene til kvalitet i barnehagene har økt fra 10 til 200 mill. kroner siden Regjeringen tiltrådte i 2005.

Regjeringen foreslår om lag 750 mill. kroner til ulike tiltak i grunnopplæringen. Som en oppfølging av Meld. St. 20 (2012–2013) På rett vei. Kvalitet og mangfold i fellesskolen foreslås det å øke bevilgningen til fag- og yrkesopplæringen med 50 mill. kroner. Det foreslås videre 106 mill. kroner til å gi elever med fullført og bestått fag- og yrkesopplæring rett til påbygging til generell studiekompetanse.

Opplæringen på ungdomstrinnet skal bli mer praktisk, variert og utfordrende, i tråd med Meld. St. 22 (2010–2011) Motivasjon – Mestring – Muligheter. Regjeringen foreslår derfor 71,2 mill. kroner til innføring av valgfag på 10. trinn fra høsten 2014. Valgfagene vil med dette være innført på hele ungdomstrinnet.

Det har over flere år vært en økning i antallet barn som får hjelp av barnevernet. Dette gjelder både kommunalt og statlig barnevern. Selv om kommunene har økt ressursinnsatsen i barnevernet, har det også vært behov for en målrettet innsats fra statens side for å styrke det kommunale barnevernet. Regjeringen foreslår å øke den øremerkede bevilgningen til det kommunale barnevernet med 85 mill. kroner i 2014. Økningen skal gi rom for 150 nye stillinger.

Regjeringen foreslår å øke budsjettrammen til det statlige barnevernet med 275 mill. kroner i 2014 som følge av at flere barn får hjelp. Det vil i tillegg bli iverksatt ulike tiltak for å øke kompetansen i både det statlige og kommunale barnevernet. Det foreslås bevilget til sammen 28 mill. kroner til dette formålet. Videre foreslås økte bevilgninger på 25 mill. kroner til styrket tilsyn og veiledning i barnevernet.

Regjeringen er opptatt av å legge til rette for at alle barn og unge gis muligheter til å delta og utvikle seg i samfunnet uavhengig av foreldrenes økonomiske og sosiale situasjon. Tilskuddet for å forebygge og redusere fattigdom blant barn og barnefamilier som er i kontakt med de sosiale tjenestene ved NAV-kontoret, foreslås økt med 20 mill. kroner. Det skal legges vekt på tiltak som bidrar til aktivitet og deltakelse blant utsatte barn og unge, herunder individuelle aktivitetstilskudd og utstyrsbanker. Regjeringen vil etablere en ny, nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom. Det foreslås en samlet bevilgning på 96 mill. kroner til ordningen, som skal gi flere barn og unge mulighet til å delta i ferie- og fritidsaktiviteter.

Bidragsforskottet til enslige forsørgere med barn over elleve år og rett til forhøyet forskott foreslås økt med en tredel av ordinær sats fra 1. juli 2014. For å redusere boutgiftene for personer med høye boutgifter foreslås det dessuten å øke boutgiftstakene i bostøtteordningen. Disse forslagene vil særlig komme barnefamilier og andre større husstander til gode. For å bidra til bedre levekår igangsettes det en områdesatsing i indre Oslo øst i 2014. Regjeringen foreslår at staten bidrar med 25 mill. kroner til dette, fordelt på budsjettene til flere departementer. Videre foreslås det bevilget 15 mill. kroner til en områdesatsing i Fjell bydel i Drammen.

Gjennom de vedtatte endringene i barneloven vil Regjeringen styrke barns rettssikkerhet i forbindelse med foreldretvister og gi barn et bedre vern i tilfeller der de risikerer å bli utsatt for vold, seksuelle overgrep eller annen fysisk eller psykisk skade. Videre la Regjeringen i september i år fram en strategi mot vold og seksuelle overgrep mot barn og unge. Det foreslås en rekke tiltak med samlede utgifter på 40 mill. kroner i 2014 for å følge opp strategien.

2.7 Samfunnssikkerhet og beredskap

Regjeringen fortsetter arbeidet med å følge opp anbefalingene fra 22. juli-kommisjonens rapport i 2014 som tidligere er omtalt i Prop. 77 S (2012 – 2013) Tiltak for å styrke samfunnssikkerheten og politiberedskapen og Meld. St. 21 (2012 – 2013) Terrorberedskap. Et tilgjengelig politi med høy kompetanse er viktig for å bidra til en god grunnberedskap i samfunnet. Regjeringen foreslår derfor 68,3 mill. kroner til mer innsatspersonell i politidistriktenes utrykningsenheter og til å øke antall treningstimer for innsatspersonell med våpengodkjenning. Samtidig foreslår Regjeringen å øke bevilgningen til politiet med til sammen 314,1 mill. kroner for at nyutdannede i 2014 skal kunne tilbys jobb i etaten, og for å dekke helårsvirkningen av å tilsette de nyutdannede i 2013.

Regjeringen foreslår en bevilgning på 60 mill. kroner til prosjektering av nytt beredskapssenter for politiet på Alnabru i Oslo. For bl.a. å øke Politiets sikkerhetstjeneste (PST) sin evne til å vurdere informasjon som kommer inn samt forsterke livvakttjenesten, foreslår Regjeringen å øke bevilgningen til PST med til sammen 56,2 mill. kroner. Det foreslås å øke bevilgningen med 150 mill. kroner til IKT i politiet. Regjeringen vil legge til rette for lagring og utlevering av data i tråd med Datalagringsdirektivet og styrke fagmiljøet innenfor IKT- sikkerhet i sivil sektor. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Forsvarets spesialstyrker med 8,5 mill. kroner til videreføring av økt beredskap for Marinejegerkommandoen, som ble innført fra 1. august 2013. Regjeringen foreslår videre 3,5 mill. kroner til Luftforsvaret til videreføring av økt helikopterberedskap i Nord-Norge.

Etter angrepene 22. juli 2011 har flere departementer flyttet inn i erstatningslokaler. For å ivareta sikkerheten for disse departementene foreslår Regjeringen en bevilgning på 195 mill. kroner til fasadesikring av erstatningslokalene. Prosjektet vil pågå over to år og har en forventet samlet kostnad på 392,2 mill. kroner. Regjeringen foreslår også 20 mill. kroner til sikringstiltak i lokalene til Kunnskapsdepartementet og Arbeidsdepartementet og 52 mill. kroner til fullføring av sikringstiltak i lokalene til Statsministerens kontor og Forsvarsdepartementet. Ordningene for vaktsentraler og vakt- og sikringsoppdrag for departementene gjennom Departementenes servicesenter styrkes. For å skape økt trygghet under gjennomføring av rettssaker, foreslår Regjeringen å øke bevilgningene til domstolene og Høyesterett med til sammen 38 mill. kroner. Bevilgningen går til etablering av sikkerhets- og adgangskontroll i Høyesteretts hus og Oslo tinghus.

Regjeringen ønsker å øke kapasiteten og bedre sikkerheten ved norske fengsler. Regjeringen foreslår derfor 70 mill. kroner til å øke straffegjennomføringskapasiteten. Bevilgningen går til økt bruk av elektronisk kontroll og bøtetjeneste samt til å øke klasseopptaket ved Kriminalomsorgens utdanningssenter (KRUS). Det foreslås også å bevilge 36,5 mill. kroner under Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementets budsjett til sikkerhets- og ombyggingstiltak ved Ila fengsel og forvaringsanstalt. Videre foreslås det 50 mill. kroner til ekstraordinært vedlikehold av fengsler.

2.8 Klima og miljø

Regjeringen viderefører satsingen på klima- og miljøtiltak. Kapitalen i Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging foreslås økt med 5 mrd. kroner i 2014, til 40 mrd. kroner. Det gir 100 mill. kroner i økte midler til Enova fra 2015. I 2014 vil Enova tilføres 2 mrd. kroner til arbeidet med energiomlegging og utvikling av energi- og klimateknologi.

Teknologisenteret for CO₂-fangst på Mongstad er ferdigstilt, og Regjeringen fortsetter en bred satsing på forskning og testing av teknologier for CO₂-håndtering. Regjeringen foreslår at det bevilges 150 mill. kroner til videreutvikling av teknologisenteret i 2014. Planleggingen av fullskala CO₂-håndtering på Mongstad avsluttes, og det foreslås et program som skal legge til rette for at bedrifter kan realisere andre fullskala CO₂-håndteringsprosjekter i Norge. Det foreslås en bevilgning på 38 mill. kroner til Gassnovas arbeid med å utrede mulighetsrommet for fullskala CO₂-håndtering i Norge. Bevilgningen til CLIMIT-programmet for FoU og demonstrasjon av teknologi for CO₂-håndtering foreslås økt med 30 mill. kroner, til 200 mill. kroner. Regjeringen legger også opp til å støtte utviklingen av CO₂-håndteringsprosjekter internasjonalt over bistandsbudsjettet.

Regjeringen foreslår å videreføre den betydelige internasjonale innsatsen på klimatiltak. Bevilgningen til tiltak mot avskoging og skogforringelse i utviklingsland foreslås opprettholdt på 3 mrd. kroner. Statens kjøp av klimakvoter anslås til 520 mill. kroner. Regjeringen foreslår å øke støtten til prosjekter som gir flere fattige i utviklingsland tilgang til energi, primært fra fornybare ressurser, med 56 mill. kroner. Videre foreslås det å øke det internasjonale bidraget til arbeidet med utslippsreduksjoner av kortlivede klimaforurensere med 50 mill. kroner.

I forslaget til statsbudsjett for 2014 prioriteres kollektivtransport og andre miljøvennlige transportløsninger høyt. Til investeringer, vedlikehold og drift innenfor jernbaneformål foreslås det å øke bevilgningene med 4,2 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2013. Belønningsordningen for bedre kollektivtransport mv. i byområdene foreslås økt med 272 mill. kroner, til totalt 945 mill. kroner i 2014.

I Regjeringens forslag fortsetter veksten i Miljøverndepartementets budsjett med en økning på 550 mill. kroner. Regjeringen foreslår en bevilgning på 243 mill. kroner til den nye CO₂-kompensasjonsordningen for industrien, som skal hindre karbonlekkasje fra industrien i Europa til land med mindre stram klimapolitikk. Bevilgningen til skogvern foreslås økt med 100 mill. kroner og bevilgningene til klima- og miljøforskning foreslås økt med 43 mill. kroner. I tillegg foreslås det å øke bevilgningene til arbeidet med klimatilpasning og reduserte utslipp av kortlivede klimaforurensere med 25 mill. kroner. Det foreslås for øvrig en bevilgning på 71,4 mill. kroner på Svalbardbudsjettet til rensing av avgasser fra kullkraftverket i Longyearbyen.

Regjeringens foreslåtte avgiftsopplegg har også en klar miljøprofil. CO₂-avgiften på mineralolje og gass og avgiften på HFK og PFK foreslås økt til om lag 330 kroner per tonn CO₂-ekvivalenter. Satsene for innenriks luftfart økes tilsvarende 50 kroner per tonn CO₂. Det foreslås videre å legge mer vekt på CO₂- og NOX-utslipp i engangsavgiften for biler og mindre vekt på motoreffekt. Også for tyngre kjøretøy blir miljøprofilen styrket. Omregistreringsavgiften for kjøretøy med totalvekt over 7,5 tonn foreslås erstattet med en økning i den miljødifferensierte vektårsavgiften. Forbruksavgiften på elektrisk kraft foreslås økt med 1,12 øre per kWh utover prisjustering. Forslagene er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2013 – 2014) Skatter, avgifter og toll 2014.

2.9 Bistand og internasjonalt engasjement

Regjeringen foreslår å videreføre det høye nivået på bistanden tilsvarende 1 pst. av anslått bruttonasjonalinntekt også i 2014. Det innebærer en økning av bistandsbudsjettet på 1,3 mrd. kroner, til 31,5 mrd. kroner i 2014. Innenfor bistandsbudsjettet prioriteres rettferdig fordeling, globale helse- og vaksineinitiativ og utdanning.

Regjeringen følger opp Meld. St. 25 (2012 – 2013) Dele for å skape – Demokrati, rettferdig fordeling og vekst i utviklingspolitikken. Regjeringen foreslår en økning på 300 mill. kroner fra Saldert budsjett 2013 til tiltak som skal bidra til at befolkningen i utviklingsland kan fremme sine interesser. Dette innebærer blant annet økt bidrag til Den internasjonale arbeidsorganisasjonen (ILO).

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til globale helse- og vaksineinitiativ for å forsterke arbeidet for bedre mødre- og barnehelse. Dette inkluderer fortsatt opptrapping av vaksineinnsatsen gjennom Den globale vaksinealliansen (GAVI). Regjeringen foreslår over 1 mrd. kroner til GAVI i 2014. Regjeringen prioriterer også bekjempelse av polio og foreslår å øke innsatsen mot denne sykdommen med 190 mill. kroner i 2014.

Norge skal fortsatt være en betydelig bidragsyter til den globale satsingen på utdanning. Regjeringen foreslår å øke bistanden til utdanning i utviklingssamarbeidet med 150 mill. kroner til om lag 1,8 mrd. kroner. Lærerutdanning og økt tilgang til ungdomsskole prioriteres, spesielt for jenter.

Det vil også i 2014 være omfattende behov for humanitær bistand som følge av de store, langvarige konfliktene. Dette gjelder blant annet situasjonen i Afghanistan, Pakistan, Palestina, Somalia, Sør-Sudan og områdene rundt de store sjøene i Afrika. Regjeringen foreslår derfor å videreføre det høye nivået på humanitær bistand på 2,4 mrd. kroner.

Den humanitære situasjonen i Syria og nabolandene vil trolig forverres i 2014. Flyktningkrisen i Syria er i ferd med å bli den største siden 2. verdenskrig og kan destabilisere hele regionen. Behovene for akutt livreddende tiltak i Syria og stabiliserende tiltak i nabolandene er store. I budsjettforslaget er det tatt høyde for en tilleggskvote på 1 000 plasser for syrere som er anerkjente som flyktninger av FNs Høykommisær for flyktninger (UNCHR). Dette vil fortrinnsvis være flyktninger som nå befinner seg i Libanon og Jordan. Regjeringen foreslår å bevilge til sammen 193,1 mill. kroner til dette tiltaket i 2014, fordelt på budsjettene til Barne- og likestillingsdepartementet og Justis- og beredskapsdepartementet. Av dette rapporteres 93,4 mill. kroner som offisiell utviklingshjelp.

2.10 Kultur

Regjeringen oppfyller målsettingen i Kulturløftet om at 1 pst. av statsbudsjettets utgifter skal benyttes til kulturformål. I statsbudsjettet for 2014 foreslås det å øke bevilgningene til oppfølging av Kulturløftet med 840 mill. kroner. Medregnet økte utgifter i 2006 er dermed bevilgningene til kulturformål økt med om lag 5,7 mrd. kroner siden 2005.

Rammen for merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner foreslås økt med 252 mill. kroner, til 1,2 mrd. kroner. Regjeringen oppfyller dermed målsettingen som ble lagt fram i budsjettforslaget for 2010 om at rammen for ordningen skulle økes med 1 mrd. kroner innen 2014.

Det foreslås økte bevilgninger til blant annet teater, dans, opera, museer, kulturvern, musikk, språk, litteratur og biblioteker. Videre foreslås det å øke produksjonstilskuddet til aviser, tilskuddene til stipend og vederlagsordninger, visuell kunst samt til filmfestivaler og regionale cinematek.

Byggingen av Nasjonalmuseet på Vestbanen er igangsatt i 2013. I tillegg til de økte bevilgningene til oppfølging av Kulturløftet videreføres byggeprosjektet med bevilgninger på til sammen 276 mill. kroner i budsjettforslaget for 2014. Det foreslås også 75 mill. kroner til igangsetting av nybygg for Arkivverkets sentraldepot og Norsk helsearkiv på Tynset.

Spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS som fordeles over tippenøkkelen er en viktig inntektskilde for mange organisasjoner. I statsbudsjettet for 2014 legges det opp til å øke den direkte fordelingen av spillemidlene både til kultur- og idrettsformål. Regjeringen følger med dette opp Stortingets vedtak i Saldert budsjett 2013 om at tippenøkkelen fra og med 2015 skal endres slik at andelen som fordeles til idrettsformål øker til 64 pst., mens kulturformål og samfunnsnyttige og humanitære organisasjoner tildeles en andel på 18 pst. hver.

2.11 Fornying av statlige tjenester

Digitale tjenester og digital samhandling kan bidra til bedre kvalitet på offentlige tjenester og til raskere og mer effektiv saksbehandling, rapportering og dataregistrering. Samtidig kan digitalisering av tjenestene bidra til å frigjøre ressurser. Regjeringens digitaliseringsprogram På nett med innbyggerne ble lansert i april 2012. Programmet er en strategisk tilnærming til mulighetene og utfordringene som økt digitalisering av forvaltningen medfører. Regjeringen har som mål at forvaltningens kommunikasjon med innbyggere og næringsliv som hovedregel skal skje digitalt.

I budsjettforslaget for 2014 legger Regjeringen opp til å øke bevilgningene til IKT- og digitaliseringstiltak på en rekke områder. Direktoratet for fornying og IKT er i ferd med å etablere en digital postkasse. I en slik løsning skal innbyggerne på en sikker måte kunne motta brev og meldinger fra hele forvaltningen. Innbyggerne vil få mulighet til å reservere seg mot digital post, mens det legges opp til en obligatorisk ordning for næringslivet. Regjeringen foreslår 30 mill. kroner i 2014 til å videreføre dette arbeidet og til andre tiltak for sikker digital kommunikasjon.

Altinn er en felles teknisk plattform for offentlige digitale tjenester og en nettportal for næringslivet. Regjeringen viderefører satsingen på Altinn og foreslår en bevilgning på 230 mill. kroner i 2014. For å få en mer stabil og robust løsning leggges det opp til bl.a. å forbedre testregimet og bygge opp kompetanse.

I Arbeids- og velferdsetaten gjennomføres det et omfattende IKT- moderniseringsprogram. Programmet omfatter blant annet selvbetjeningsløsninger, økt automatisering av vedtaksbehandling og elektronisk samhandling med samarbeidsparter. Programmet er planlagt gjennomført over seks år inndelt i tre prosjekter, med en separat beslutningsprosess for hvert av prosjektene. Første prosjekt startet høsten 2012 og vil blant annet omfatte nye løsninger for gjennomføring av uførereformen. For 2014 foreslår Regjeringen å bevilge 701 mill. kroner til dette prosjektet.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til digitalisering i helse- og omsorgssektoren med 50 mill. kroner. Økningen skal benyttes til utvikling av selvbetjeningsløsninger i den nasjonale helseportalen (www.helsenorge.no), konseptvalgsutredning av en felles journal og bedre informasjonssikkerhet. Det foreslås også 250 mill. kroner til IKT og medisinsk-teknisk utstyr i sykehusene. Bevilgningsøkningen skal legge til rette for raskere innføring av elektronisk samhandling mellom sykehus og andre aktører og fornying av medisinsk-teknisk utstyr.

For å effektivisere og bedre kvaliteten på saksbehandlingen i domstolene, vil Regjeringen videreutvikle dagens IKT-løsninger. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til domstolene med 38 mill. kroner til formålet.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til IKT i politiet med 150 mill. kroner. Bevilgningen skal blant annet legge til rette for ikrafttredelse av politiregisterloven og tiltak innenfor politiets arbeid med ID, herunder innføring av Nasjonalt ID-kort med eID. Det skal også legges til rette for videre arbeid med Merverdiprogrammet (fornying av straffesakssystemer).

Regjeringen foreslår å bevilge 25 mill. kroner til å gjøre enkelte sentrale kartdata med betydning for sikkerhet og beredskap gratis tilgjengelig i digital form.

Regjeringen foreslår videre å modernisere Skatteetatens systemer for forskudds- og skatteberegning. Prosjektet skal blant annet gi mer brukervennlige og informative løsninger og en mer presis skatteberegning. Prosjektet har en kostnadsramme på 283,5 mill. kroner, og det foreslås en bevilgning på 47,5 mill. kroner til igangsetting av prosjektet i 2014. Det foreslås også 15 mill. kroner til utvikling av en forenklet selvangivelse for næringsdrivende med enkle skattemessige forhold.

Gjennom programmet EDAG (Elektronisk Dialog med Arbeidsgiver) vil Regjeringen bidra til forenkling for arbeidsgivere. EDAG er en felles ordning for arbeidsgiveres innrapportering av ansettelses- og inntektsforhold mv., som er beregnet å gi arbeidsgiverne årlige besparelser på om lag 500 mill. kroner. Regjeringen foreslår å bevilge 219,6 mill. kroner til EDAG i 2014.

I 2013 er det over Kommunal- og regionaldepartementets budsjett bevilget til sammen 150 mill. kroner til bredbåndsutbygging i områder som ikke dekkes av kommersiell utbygging. I 2014 foreslås det bevilget midler til formålet både over Kommunal- og regionaldepartementets og Samferdselsdepartementets budsjett. Det legges opp til at det samlede bevilgningsnivået fra 2013 videreføres i 2014.

3 Oversikt over utgifter under de ulike departementene

3.1 Innledning

Kapitlet omtaler hovedtrekkene i utgiftene per departement, samt ymse utgifter og inntekter. I omtalen av utgiftene under de enkelte departementene er det tatt inn en tabell som viser utgiftene etter programområde og programkategori i Saldert budsjett 2013 og forslag til statsbudsjett for 2014. Budsjettrammene for de to årene er ikke fullt ut sammenlignbare. Det er blant annet ikke tatt hensyn til overføring av oppgaver mellom departementene, med tilsvarende overføring av bevilgninger. Slike overføringer vil framstå som en endring i bevilgningsrammene, uten at dette er uttrykk for en reell omprioritering mellom formål.

I tabellen oppgis Saldert budsjett 2013. Tilleggsbevilgninger i første halvår er derfor ikke inkludert i tallene for 2013. I den grad tilleggsbevilgninger i første halvår er ført videre i 2014-budsjettet, vil tabellen vise en økt bevilgning fra 2013 til 2014 som ikke uttrykker den faktiske bevilgningsendringen. Det vil for eksempel gjelde virkningen av trygdeoppgjøret og lønnsoppgjøret i staten våren 2013, som ikke var fordelt til departementene i Saldert budsjett 2013. Helårsvirkningen av trygdeoppgjøret og lønnsoppgjøret i staten i 2013 er imidlertid innarbeidet i forslaget til budsjett for 2014.

3.2 Utenriksdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Forslag 2014

Endring i pst.

Programområde 02 Utenriksforvaltning

02.00 Administrasjon av utenrikstjenesten

2 071,2

1 935,1

-6,6

02.10 Utenriksformål

3 687,2

5 080,2

37,8

Sum før lånetransaksjoner

5 758,4

7 015,3

21,8

Lånetransaksjoner

0,4

0,4

0,0

Sum Utenriksforvaltning

5 758,8

7 015,6

21,8

Programområde 03 Internasjonal bistand

03.00 Administrasjon av utviklingshjelpen

1 454,9

1 559,3

7,2

03.10 Bilateral bistand

3 838,3

3 920,9

2,2

03.20 Globale ordninger

17 101,0

18 075,5

5,7

03.30 Multilateral bistand

6 916,5

7 081,3

2,4

Sum før lånetransaksjoner

29 310,7

30 637,0

4,5

Lånetransaksjoner

897,5

885,0

-1,4

Sum Internasjonal bistand

30 208,2

31 522,0

4,3

Sum Utenriksdepartementet

35 967,0

38 537,6

7,1

For 2014 foreslår Regjeringen samlede utgifter på 38 537,6 mill. kroner under Utenriksdepartementet. Dette er en økning på 2 571 mill. kroner, eller 7,1 pst. fra Saldert budsjett 2013. Økningen er i hovedsak knyttet til forpliktelser under EØS-finansieringsordningene og økte bevilgninger til internasjonal bistand.

Hovedprioriteringene i budsjettforslaget for 2014 er:

Videreføre et høyt nivå på internasjonal bistand

Rettferdig fordeling

Globale helse- og vaksinetiltak

Utdanning

Nordområdene

Utenriksforvaltning

Programområde 02 Utenriksforvaltning omfatter administrasjon av utenrikstjenesten, deltaking i internasjonale organisasjoner, EØS-finansieringsordningene, tiltak i nordområdene og internasjonalt samarbeid som ikke inngår i programområde 03 Internasjonal bistand. Bevilgningsforslaget under programområdet utgjør til sammen 7 015,6 mill. kroner, en økning på 22 pst. fra Saldert budsjett 2013. Endringen skyldes hovedsakelig økte utbetalinger under EØS-finansieringsordningene.

Gjennom EØS-finansieringsordningene bidrar Norge til sosial og økonomisk utjevning i EØS-området. I 2010 ble det inngått avtaler om EØS-finansieringsordninger for perioden 2009 – 2014. Avtalene innebærer at EØS/EFTA-landene forplikter seg til å stille til disposisjon til sammen 1 788,5 mill. euro i femårsperioden. Av de samlede forpliktelsene utgjør Norges andel 97 pst. For 2014 foreslår Regjeringen at det bevilges til sammen 3 310 mill. kroner til utbetalinger under EØS-finansieringsordningene.

Nordområdene er Regjeringens viktigste strategiske satsingsområde i utenrikspolitikken. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Nordområdetiltak og prosjektsamarbeid med Russland med 22 mill. kroner.

Internasjonal bistand

Programområde 03 Internasjonal bistand omfatter bilateral og multilateral bistand, deltaking i globale bistandsordninger og administrasjon av utviklingshjelpen. Bevilgningsforslaget for 2014 utgjør 31 522 mill. kroner. Dette er en økning på 1 314 mill. kroner fra Saldert budsjett 2013. Bevilgningsforslaget tilsvarer 1 pst. av anslått bruttonasjonalinntekt for 2014.

Det overordnede målet i utviklingspolitikken er fattigdomsbekjempelse og rettferdig fordeling innen rammene av bærekraftig utvikling. Regjeringen legger vekt på tiltak for å oppnå en mer rettferdig fordeling av den økonomiske veksten i utviklingsland blant annet gjennom bistand til bedret skatteadministrasjon, forvaltning av naturressurser samt styrking av fagbevegelse og sivilt samfunn. Regjeringens budsjettforslag for 2014 innebærer en økning til tiltak for rettferdig fordeling på 300 mill. kroner fra Saldert budsjett 2013.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til globale helse- og vaksineinitiativ med 330 mill. kroner. Dette inkluderer fortsatt opptrapping av innsatsen for vaksinasjon gjennom Den globale vaksinealliansen (GAVI). Regjeringen foreslår 1 050 mill. kroner til GAVI. Regjeringen foreslår også at Norge skal bidra med 500 mill. kroner i 2014 til Det globale fond for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria (GFATM). Regjeringen foreslår et økt norsk bidrag på 190 mill. kroner i 2014 til den internasjonale innsatsen for å utrydde polio.

Norge skal fortsatt være en betydelig bidragsyter til den globale satsingen på utdanning. Regjeringen foreslår å trappe opp bistanden til utdanning i utviklingssamarbeidet med 150 mill. kroner, til om lag 1,8 mrd. kroner i 2014. Lærerutdanning og økt tilgang til ungdomsskole prioriteres, spesielt for jenter.

Det vil også i 2014 være omfattende behov for humanitær bistand som følge av de store, langvarige konfliktene. Dette gjelder blant annet humanitære kriser i Afghanistan, Pakistan, Palestina, Somalia, Sør-Sudan og områdene rundt de store sjøene i Afrika. I tillegg forventes det at den dramatiske humanitære situasjonen i Syria og nabolandene vil forverres i 2014. Regjeringen foreslår derfor å videreføre det høye nivået på humanitær bistand på 2,4 mrd. kroner.

3.3 Kunnskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Forslag 2014

Endring i pst.

Programområde 07 Kunnskapsdepartementet

07.10 Administrasjon

264,5

268,2

1,4

07.20 Grunnopplæringen

7 274,9

7 980,4

9,7

07.30 Barnehager

331,3

364,1

9,9

07.50 Voksenopplæring m.m.

1 460,6

1 655,9

13,4

07.60 Høyere utdanning og fagskoleutdanning

28 704,1

30 394,2

5,9

07.70 Forskning

5 549,2

5 397,4

-2,7

07.80 Utdanningsstøtte

11 172,9

11 388,3

1,9

Sum før lånetransaksjoner

54 757,5

57 448,5

4,9

Lånetransaksjoner

20 230,6

21 610,8

6,8

Sum Kunnskapsdepartementet

74 988,1

79 059,3

5,4

Det samlede budsjettforslaget for 2014 under Kunnskapsdepartementet er på 79 059,3 mill. kroner. Regjeringen har prioritert følgende:

Barnehager

Videregående opplæring, økt gjennomføring og bedre fag- og yrkesopplæring

Bygg i universitets- og høgskolesektoren

Forskning

Samlet foreslås en styrking av barnehagesektoren på 695,5 mill. kroner i 2014. Regjeringen vil innføre to barnehageopptak i året gjennom en gradvis opptrapping, jf. Meld. St. 24 (2012–2013) Framtidens barnehage. Regjeringen foreslår å starte opptrappingen gjennom å bevilge 241 mill. kroner til etablering av om lag 2 900 nye barnehageplasser. Dette tilsvarer en tredel av plassene som må opprettes for å innføre to opptak.

Det er et mål for Regjeringen at foreldrebetalingen skal være så lav at alle som ønsker det, skal ha råd til å betale for en barnehageplass. Regjeringen foreslår å fastsette maksimalprisen til 2 360 kroner per måned. Regjeringen innfrir med dette målet om en maksimalpris på 1 750 kroner (2005-kroner) per måned. Det foreslås å bevilge til sammen 245 mill. kroner til lavere pris i barnehagen i 2014. En familie med to barn i barnehage sparer om lag 25 000 kroner årlig som følge av at maksimalprisen har blitt redusert siden Regjeringen tiltrådte i 2005.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til kompetanseheving i barnehagen med 40 mill. kroner, slik at det i 2014 bevilges om lag 200 mill. kroner for å fremme kvaliteten i barnehagene. Dette er en økning på 190 mill. kroner siden Regjeringen tiltrådte i 2005.

I statsbudsjettet for 2014 foreslår Regjeringen om lag 750 mill. kroner til ulike tiltak i grunnopplæringen. Som en oppfølging av Meld. St. 20 (2012–2013) På rett vei. Kvalitet og mangfold i fellesskolen, foreslår Regjeringen å øke bevilgningen til fag- og yrkesopplæringen med 50 mill. kroner. I meldingen ble det videre varslet at Regjeringen tar sikte på å gi elever med fullført og bestått fag- og yrkesopplæring rett til påbygging til generell studiekompetanse. Regjeringen ønsker nå å innføre en slik rett og foreslår økte bevilgninger på 106 mill. kroner.

Regjeringen foreslår 71,2 mill. kroner til innføring av valgfag på 10. trinn fra høsten 2014. Valgfag vil med dette være innført på hele ungdomstrinnet og bidra til å gjøre opplæringen mer praktisk, variert og utfordrende, jf. Meld. St. 22 (2010–2011) Motivasjon – Mestring – Muligheter.

I statsbudsjettet for 2009 ble rentekompensasjonsordningen for rehabilitering i skole- og svømmeanlegg utvidet, med sikte på å fase inn en investeringsramme på 15 mrd. kroner over åtte år. I perioden 2009 – 2013 er 10 mrd. kroner av rammen faset inn. Regjeringen foreslår å øke rammen med ytterligere 1 mrd. kroner i 2014, med en budsjetteffekt på 20 mill. kroner.

For å imøtekomme behov innenfor særskilte fagområder foreslår Regjeringen 24,7 mill. kroner til 400 nye studieplasser fra høsten 2014, samt 20,8 mill. kroner til 60 nye stipendiatstillinger innenfor matematiske, naturvitenskapelige og teknologiske fag og profesjonsfag. Regjeringen foreslår videre 465,6 mill. kroner til opptrapping med nye kull for studieplasser opprettet i 2009, 2011 og 2012 og til resultatbasert uttelling som følge av økt antall avlagte studiepoeng. I 2019 vil det med videre opptrapping være lagt til rette for om lag 24 800 flere studieplasser enn i 2005.

Nybygg, rehabiliteringer og infrastruktur bidrar til økt kvalitet i utdanning og forskning. Regjeringen foreslår totalt 80 mill. kroner over Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementets budsjett til startbevilgninger til rehabilitering av Norges idrettshøgskole og nytt medisin- og helsefagbygg ved Universitetet i Tromsø, innenfor kostnadsrammer på henholdsvis 837 mill. kroner og 1 283,9 mill. kroner.

Regjeringen vil fortsette å prioritere bygging av studentboliger, og foreslår å øke tilskuddet til studentboliger med 100 mill. kroner. Forslaget innebærer om lag 1 300 nye studentboliger i 2014, samt økte kostnadsrammer på 100 000 kroner og økte tilskuddssatser på 20 pst. per hybelenhet.

Regjeringen mener utdanningsstøtten må legge bedre til rette for at studenter kan studere på heltid. Regjeringen legger derfor opp til å innføre elleve måneders utdanningsstøtte fra undervisningsåret 2014 – 2015. Første ekstra måned med støtte vil bli utbetalt i juni 2015. Regjeringen legger videre opp til å utvide foreldrestipendperioden fra 44 til 49 uker for studenter med barn født etter 15. august 2014.

For å øke treffsikkerheten av det behovsprøvde grunnstipendet, foreslår Regjeringen å nedjustere inntektsgrensene for behovsprøvingen. Forslaget innebærer 80 mill. kroner i redusert bevilgning i 2014.

FoU-innsatsen i Regjeringens budsjettforslag for 2014, inkludert Skattefunn, er foreløpig anslått til 28,9 mrd. kroner. Dette er 1,5 mrd. kroner mer enn i Saldert budsjett 2013, tilsvarende en realvekst på 2,0 pst. Siden 2005 er realveksten i den offentlige FoU-innsatsen anslått til 34 pst., inkludert Skattefunn.

Regjeringen foreslår å bevilge 50 mill. kroner til en ny gaveforsterkningsordning for å stimulere til flere private gaver til forskning, samt å øke bevilgningen til Fri prosjektstøtte med 50 mill. kroner i 2014.

Regjeringen ønsker at Norge skal delta i EUs nye rammeprogram for forskning og innovasjon, Horisont 2020. Norsk kontingent i 2014 anslås til 359 mill. kroner. For å bidra til god deltakelse fra norske forskere, foreslår Regjeringen også å øke bevilgningen til STIM-EU-ordningen. Regjeringen går videre inn for at Norge skal delta i EUs utdannings- og ungdomsprogram, Erasmus+, i 2014 – 20. Norsk kontingent anslås til 219 mill. kroner i 2014.

3.4 Kulturdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Forslag 2014

Endring i pst.

Programområde 08 Kulturformål

08.10 Administrasjon

120,0

122,3

1,9

08.15 Samfunns- og frivillighetsformål

1 538,4

1 886,9

22,7

08.20 Kulturformål

6 849,2

7 206,6

5,2

08.30 Medieformål

1 206,9

1 273,5

5,5

Sum Kulturdepartementet

9 714,6

10 489,2

8,0

Regjeringen foreslår samlede bevilgninger under Kulturdepartementet på 10 489,2 mill. kroner. Dette er en økning på 774,6 mill. kroner, eller 8 pst., fra Saldert budsjett 2013.

Bevilgningene til kultur-, medie- og frivillighetsformål er økt betydelig siden 2005. I statsbudsjettet for 2014 innfrir Regjeringen Kulturløftets mål om at 1 pst. av statsbudsjettets utgifter skal gå til kulturformål.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til tiltak som inngår i Kulturløftet med til sammen 839,9 mill. kroner, hvorav 745,2 mill. kroner på Kulturdepartementets budsjett. Regjeringens hovedprioriteringer i budsjettforslaget er:

Samfunns- og frivillighetsformål

Kulturformål

Medieformål

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til samfunns- og frivillighetsformål med 348,5 mill. kroner, tilsvarende en økning på 22,7 pst. fra Saldert budsjett 2013. Av dette utgjør økningen til merverdiavgiftskompensasjon til frivillig sektor 251,8 mill. kroner. Videre foreslås det tilskudd til planlegging av ungdoms-OL på Lillehammer i 2016 og til gjennomføring av sjakk-OL i Tromsø i 2014.

Bevilgningene til kulturformål foreslås økt med 357,4 mill. kroner, eller 5,2 pst. Det foreslås økte bevilgninger til blant annet scenekunst, musikk, visuell kunst, bibliotek og museer.

På medieområdet foreslås bevilgningene økt med 66,5 mill. kroner, tilsvarende en økning på 5,5 pst. fra Saldert budsjett 2013. Økningen gir blant annet rom for økt produksjonstilskudd til aviser, ny prosjektstøtteordning for kvalitetsjournalistikk og nytt medieforskningssenter. Videre foreslås økt tilskudd til utvikling av dataspill og et ekstraordinært tilskudd til filmfestivaler og regionale cinematek.

3.5 Justis- og beredskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Forslag 2014

Endring i pst.

Programområde 06 Justissektoren

06.10 Administrasjon

420,1

409,1

-2,6

06.20 Rettsvesen

2 316,1

2 400,1

3,6

06.30 Kriminalomsorg

3 936,5

4 059,8

3,1

06.40 Politi og påtalemyndighet

13 578,1

14 614,1

7,6

06.50 Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

3 249,9

3 901,3

20,0

06.60 Andre virksomheter

1 223,3

1 390,2

13,6

06.70 Fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

1 485,4

1 703,4

14,7

06.80 Svalbardbudsjettet

145,7

323,2

121,8

06.90 Beskyttelse og innvandring

3 552,4

3 868,0

8,9

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

29 907,7

32 669,3

9,2

Regjeringen foreslår at det bevilges til sammen 32,7 mrd. kroner under Justis- og beredskapsdepartementet. Det er en økning på 9,2 pst. sammenlignet med Saldert budsjett 2013.

Regjeringens hovedprioriteringer i budsjettforslaget for 2014 er:

Samfunnssikkerhet og beredskap

Økt bemanning i straffesakskjeden

Styrking av straffegjennomføring i samfunnet

IKT i politiet og domstolene

Regjeringen foreslår 68,3 mill. kroner til mer personell i politiets utrykningsenheter, flere treningstimer med tjenestevåpen for politiet og tilrettelegging for minimumsbemanning ved politiets operasjonssentraler. Dette gir økt grunnberedskap i politiet og utgjør helårsvirkning av bevilgningsøkning i 2013 til formålet, jf. Prop. 77 S (2012 – 2013) Tiltak for å styrke samfunnssikkerheten og politiberedskapen og Meld. St. 21 (2012 – 2013) Terrorberedskap.

Videre foreslår Regjeringen å øke bevilgningen til Politiets Sikkerhetstjeneste (PST) med 56,2 mill. kroner. Bevilgningen går blant annet til et bedre system for førstehåndsvurdering av informasjon som kommer inn til PST samt en videreføring av en større livvakttjeneste. I tillegg foreslår Regjeringen 60 mill. kroner til videre prosjektering av nytt beredskapssenter for politiet. Det foreslås også økt bevilgning til sikkerhetstiltak i Høyesterett og Oslo tinghus.

Justis- og beredskapsdepartementet overtok 1. april 2013 samordningsansvaret for forebyggende IKT-sikkerhet i sivil sektor. I denne forbindelse foreslår Regjeringen å øke bevilgningen til forskning om IKT-sikkerhet og til fagmiljøet for IKT-sikkerhet hos Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM). For at frivillige organisasjoner i redningstjenesten skal kunne tas opp som brukere i Nødnett, foreslås det en bevilgning på 9,8 mill. kroner. Regjeringen tar sikte på at nye og justerte kommunikasjonsløsninger for Nødnett til akuttmottak og legevakter leveres innenfor gjeldende kontrakt.

Politi og påtalemyndighet må ha tilstrekkelig bemanning og kompetanse for de oppgavene som skal utføres. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til politiet med til sammen 314,1 mill. kroner for at nyutdannede i 2014 skal kunne tilbys jobb i etaten og for å dekke helårsvirkningen av å tilsette de nyutdannede i 2013. Regjeringen foreslår å videreføre opptaket på 720 politistudenter ved Politihøgskolen. Det foreslås også midler til å øke bemanningen i domstolene og hos den høyere påtalemyndigheten.

Arbeidet med IKT i politiet fortsetter. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til formålet med 150 mill. kroner. Bevilgningen skal blant annet legge til rette for ikrafttredelse av politiregisterloven og tiltak innenfor politiets arbeid med ID. Det skal også legges til rette for videre arbeid med Merverdiprogrammet (fornying av straffesakssystemer). Det foreslås 233 mill. kroner til gjennomføring av Datalagringsdirektivet i norsk rett.

Regjeringen foreslår 38 mill. kroner til nye saksbehandlingsløsninger i domstolene. For å øke kapasiteten i kriminalomsorgen foreslår Regjeringen å bevilge 70 mill. kroner til utvidelse av elektronisk soning, iverksettelse av bøtetjeneste og økt klasseopptak ved Kriminalomsorgens utdanningssenter (KRUS). Regjeringen foreslår videre 18 mill. kroner til konfliktråd og iverksettelse av ungdomsstraff. 86,5 mill. kroner foreslås til vedlikehold og ombygging av fengsler.

Regjeringen foreslår å øke vertskommunetilskuddet med 40 mill. kroner for å dekke mer av kommunenes kostnader knyttet til asylmottak. Det foreslås 20,4 mill. kroner til økt saksbehandlingskapasitet i Utlendingsdirektoratet.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til leie av tjenestefartøy for Sysselmannen og redningshelikoptre på Svalbard med til sammen 82,6 mill. kroner. Videre foreslås det 71,4 mill. kroner til rensing av avgasser fra kullkraftverket i Longyearbyen.

3.6 Kommunal- og regionaldepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Forslag 2014

Endring i pst.

Programområde 13 Kommunal- og regionaldepartementet

13.10 Administrasjon m.m.

186,6

189,8

1,7

13.50 Distrikts- og regionalpolitikk

2 680,1

2 758,0

2,9

13.70 Rammeoverføringer til kommunesektoren mv.

149 383,9

158 053,7

5,8

13.80 Bolig, bomiljø og bygg

6 960,9

7 322,6

5,2

Sum før lånetransaksjoner

159 211,4

168 324,2

5,7

Lånetransaksjoner

19 543,0

19 889,0

1,8

Sum

178 754,4

188 213,2

5,3

Regjeringen foreslår at det bevilges til sammen 188,2 mrd. kroner på Kommunal- og regionaldepartementets budsjett i 2014. Dette er en økning på 5,3 pst. fra Saldert budsjett 2013. Utenom lånetransaksjoner foreslås det en bevilgning på 168,3 mrd. kroner.

Hovedprioriteringene i budsjettforslaget for 2014 er:

Lokal og regional utvikling

Det kommunale velferdstilbudet

Forebygging og bekjemping av boligsosiale problemer

Flere boliger av god kvalitet og en mer effektiv byggeprosess

Regjeringen foreslår 80 mill. kroner til oppfølging av Meld. St. 13 (2012–2013) Ta heile Noreg i bruk, der hovedinnholdet i Regjeringens distrikts- og regionalpolitikk ble presentert. Det foreslås blant annet økt innsats for å bedre utviklingskapasiteten og innovasjonsevnen i små og mellomstore bedrifter, herunder programmer i regi av SIVA, Forskningsrådet og Innovasjon Norge. Regjeringen vil også legge til rette for økt utviklingskapasitet og -kompetanse i kommunene, blant annet gjennom Lokal samfunnsutvikling i kommunene (LUK) og Småkommuneprogrammet. Det foreslås også økte midler til Bolystprogrammet.

Det økonomiske opplegget for kommunesektoren i 2014 legger til rette for fortsatt vekst i kommunale og fylkeskommunale tjenester. Regjeringen legger opp til en realvekst i kommunesektorens samlede inntekter i 2014 på 7,7 mrd. kroner, tilsvarende 2,0 pst. Av veksten er 5,2 mrd. kroner frie inntekter. Det tilsvarer en realvekst på 1,7 pst. Veksten er regnet fra anslått inntektsnivå i 2013 i Revidert nasjonalbudsjett 2013.

Av veksten i frie inntekter er 500 mill. kroner begrunnet med fornying og opprusting av fylkesvegene, mens 180 mill. kroner er begrunnet med en særskilt styrking av helsestasjons- og skolehelsetjenesten.

Ut over realveksten i frie inntekter, legger Regjeringen til rette for økt innsats innenfor flere kommunale tjenesteområder. Det foreslås økte bevilgninger til blant annet opptrapping mot to årlige barnehageopptak, reell reduksjon av maksimal foreldrebetaling i barnehage, grunnopplæringen og belønningsordningen for bedre kollektivtransport og mindre bilbruk i byområdene.

For å legge til rette for at det kan bygges flere boliger med god kvalitet og for å hjelpe vanskeligstilte på boligmarkedet, foreslår Regjeringen en låneramme for Husbanken på 20 mrd. kroner i 2014.

Husbankens renter følger renten på statskasseveksler med et påslag på 0,5 prosentpoeng. Forskjellen mellom Husbankens renter og andre lånerenter har økt vesentlig de senere årene. Regjeringen vil på denne bakgrunn øke påslaget til 0,75 prosentpoeng.

Regjeringen foreslår en investeringsramme på 1 mrd. kroner i rentekompensasjonsordningen for skole- og svømmeanlegg, og en investeringsramme på 500 mill. kroner i rentekompensasjonsordningen for kirkebygg. Innenfor ordningen med statlig investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser foreslås det at det kan gis tilsagn om tilskudd til 2 000 boenheter i 2014.

For å hjelpe de som har lave inntekter og høye boutgifter, foreslår Regjeringen å heve boutgiftstakene i den statlige bostøtten for alle mottakere i 2014. For å bidra til en bedre ordning for barnefamilier med lave inntekter foreslås satsene økt mest for husholdninger med flere personer. Regjeringen vil også legge bedre til rette for at kommunene kan skaffe egnede boliger til vanskeligstilte på boligmarkedet. Det foreslås derfor å øke bevilgningen til tilskudd til utleieboliger med 30 mill. kroner i 2014.

Regjeringen foreslår en økt bevilgning på 25 mill. kroner til arbeidet med Bygg21 og ByggNett. Bygg21, som ble etablert i 2013, er et bredt samarbeid mellom myndighetene og byggenæringen om forskning og innovasjon, utdanning og formidling av gode løsninger innenfor byggenæringen. I 2013 startet også utredningen av en strategi for ByggNett, en felles elektronisk plattform for samhandling i byggsektoren. Strategien vil blant annet kunne omfatte tilrettelegging for full elektronisk byggesaksbehandling i kommunene.

3.7 Arbeidsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Forslag 2014

Endring i pst.

Programområde 09 Arbeid og sosiale formål

09.00 Administrasjon

428,0

414,3

-3,2

09.10 Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

11 762,7

12 103,8

2,9

09.20 Tiltak for bedrede levekår mv.

290,7

324,5

11,6

09.30 Arbeidsmarked

7 574,6

7 764,7

2,5

09.40 Arbeidsmiljø og sikkerhet

882,6

914,8

3,6

09.50 Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

10 055,4

10 181,0

1,2

09.60 Kontantytelser

3 015,6

2 586,0

-14,2

Sum før lånetransaksjoner

34 009,6

34 289,1

0,8

Lånetransaksjoner

21 000,0

26 500,0

26,2

Sum Arbeid og sosiale formål

55 009,6

60 789,1

10,5

Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden

29.20 Enslige forsørgere

3 638,3

3 614,3

-0,7

29.50 Inntektssikring ved sykdom, arbeidsavklaring og uførhet

136 009,0

136 788,7

0,6

29.60 Kompensasjon for merutgifter ved nedsatt funksjonsevne mv.

9 031,6

8 958,8

-0,8

29.70 Alderdom

162 208,0

176 039,0

8,5

29.80 Forsørgertap mv.

2 479,5

2 526,5

1,9

29.90 Diverse utgifter ¹

460,0

0,0

-100,0

Sum Sosiale formål, folketrygden

313 826,4

327 927,3

4,5

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

33.30 Arbeidsliv

12 005,0

11 490,0

-4,3

Sum Arbeidsliv, folketrygden

12 005,0

11 490,0

-4,3

Sum Arbeidsdepartementet

380 841,0

400 206,4

5,1

¹ Ansvarsområdet for sykestønadsutgifter i utlandet, jf. kap. 2690, er overført til Helse- og omsorgsdepartementet fra 2014.

Regjeringens samlede budsjettforslag for Arbeidsdepartementet i 2014 er 400,2 mrd. kroner, hvorav 339,4 mrd. kroner er utgifter under folketrygden. Budsjettforslaget innebærer en samlet vekst i utgiftene på 19,4 mrd. kroner, eller 5,1 pst., sammenlignet med Saldert budsjett 2013.

Hovedprioriteringene i budsjettforslaget for 2014 er:

En aktiv arbeidsmarkedspolitikk

En arbeids- og velferdsforvaltning som skal bygge opp om målene i arbeids- og velferdspolitikken

Tiltak for et mer inkluderende og anstendig arbeidsliv

Forsterket innsats mot fattigdom blant barn og barnefamilier

Arbeidsmarkedspolitikken skal bidra til høy yrkesdeltakelse og lav arbeidsledighet. I 2014 legges det opp til et nivå for arbeidsmarkedstiltak på om lag 14 000 plasser for ledige og om lag 56 700 plasser for personer med nedsatt arbeidsevne. Regjeringens forslag innebærer videreføring av tiltaksnivået fra Saldert budsjett 2013 på 70 700 plasser. Antall tiltaksplasser for personer med nedsatt arbeidsevne økes med 2 000 plasser, mens tiltaksnivået for ledige reduseres tilsvarende. I tillegg videreføres forsøket med lønnstilskudd til arbeidsgivere som ansetter personer med rett til arbeidsavklaringspenger, og antall plasser i forsøket foreslås økt til 400. Samlet gir dette et tiltaksnivå på 71 100 plasser i 2014.

Unge med nedsatt arbeidsevne kan være særlig utsatt på arbeidsmarkedet. Regjeringen foreslår å utvide målgruppen for garantien for ungdom med nedsatt arbeidsevne fra aldersgruppen 20 – 24 år til 20 – 29 år. Videre foreslås det at forsøksordningen med funksjonsassistanse i arbeidslivet gjøres permanent fra 2014, og at ordningen utvides til også å omfatte ledsaging av blinde og svaksynte i arbeidssituasjonen.

IKT-modernisering skal over tid gi grunnlag for å redusere antall årsverk som benyttes i ytelsesforvaltningen i Arbeids- og velferdsetaten. Når nye systemer tas i bruk parallelt med at en må drifte eksisterende systemer, fører det imidlertid til økte årlige drifts- og forvaltningsutgifter i en overgangsperiode. For 2014 foreslås det derfor å øke driftsbevilgningen til Arbeids- og velferdsetaten med 100 mill. kroner.

Regjeringen vil legge til rette for at alle barn og unge gis muligheter til å delta og utvikle seg i samfunnet uavhengig av foreldrenes økonomiske og sosiale situasjon. Regjeringen foreslår for 2014 en forsterket innsats mot fattigdom blant barn og barnefamilier. På Arbeidsdepartementets område foreslås det å øke tilskuddet for å forebygge og redusere fattigdom blant barn og barnefamilier som er i kontakt med de sosiale tjenestene i NAV-kontoret med 20 mill. kroner, til samlet 45 mill. kroner. Barn koster mer å forsørge etter hvert som de blir eldre. Regjeringen foreslår derfor å øke bidragsforskottet til enslige med barn over elleve år og rett til forhøyet forskott, med virkning fra 1. juli 2014.

Regjeringen mener det er viktig å gi personer med funksjonsnedsettelser muligheter til å delta i sportsaktiviteter uavhengig av alder. Det foreslås derfor å innføre en rammestyrt ordning med støtte til aktivitetshjelpemidler for personer over 26 år. Rammen for ordningen i 2014 er 25 mill. kroner, og ordningen vil gjelde fra 1. juli 2014.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til tolketjenesten med 20 mill. kroner i 2014, noe som innebærer en videreføring av bevilgningsøkningen vedtatt i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2013.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Arbeidstilsynet med 12 mill. kroner til forbedret oppfølging av sikkerheten og HMS-kompetansen blant nye i arbeidslivet. Målgruppen er både unge som kommer rett fra utdanning og utenlandske arbeidstakere uten arbeidserfaring i Norge. Tiltaket er et ledd i Regjeringens innsats mot sosial dumping og for et mer inkluderende arbeidsliv.

Kjemisk helsefare er fortsatt et betydelig problem i norsk arbeidsliv. Regjeringen foreslår derfor å styrke Statens arbeidsmiljøinstitutt og Arbeidstilsynet i arbeidet med å forebygge helseskader som følge av kjemisk eksponering i arbeidet.

Renten på boliglån i Statens pensjonskasse følger normrenten for rimelige lån i arbeidsforhold. Forskjellen mellom normrenten og andre lånerenter har økt vesentlig de senere årene. Regjeringen vil på denne bakgrunn øke påslaget i normrenten fra 0,5 til 1,0 prosentenhet, slik at normrenten samsvarer bedre med ordinære renter på boliglån. Økningen av påslaget gjennomføres ved å vedta en endring i Finansdepartementets forskrift til skatteloven og vil påvirke normrenten fra 1. mars 2014. Det vises til nærmere omtale i Prop. 1 LS (2013 – 2014) Skatter, avgifter og toll 2014.

Regjeringen har videre besluttet at det ikke lenger skal gis boliglån i Statens pensjonskasse til pensjonister med pensjon basert på oppsatte pensjonsrettigheter. De nye reglene gjelder søknader om lån mottatt etter 13. oktober 2013.

3.8 Helse- og omsorgsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Forslag 2014

Endring i pst.

Programområde 10 Helse og omsorg

10.00 Helse- og omsorgsdepartementet mv.

294,3

633,6

115,3

10.10 Folkehelse

1 794,2

1 884,3

5,0

10.20 Helseforvaltning

1 904,1

1 869,9

-1,8

10.30 Spesialisthelsetjenester

112 289,9

118 621,3

5,6

10.50 Legemidler

303,0

307,3

1,4

10.60 Helse- og omsorgstjenester i kommunene

3 834,8

3 953,4

3,1

10.70 Tannhelsetjenester

163,5

199,2

21,9

10.80 Kunnskap og kompetanse

749,1

687,4

-8,2

Sum før lånetransaksjoner

121 333,0

128 156,5

5,6

Lånetransaksjoner

1,5

2,5

66,7

Sum Helse og omsorg

121 334,5

128 159,0

5,6

Programområde 30 Stønad ved helsetjenester

30.10 Spesialisthelsetjenester mv.

4 328,5

4 623,0

6,8

30.50 Legehjelp, legemidler mv.

20 817,7

21 993,6

5,6

30.90 Andre helsetiltak

230,0

235,0

2,2

Sum Stønad ved helsetjenester

25 376,2

26 851,6

5,8

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

146 710,7

155 010,6

5,7

Helse- og omsorgsdepartementets samlede budsjettforslag er om lag 155 mrd. kroner. Samlet foreslås om lag 8,3 mrd. kroner mer enn i Saldert budsjett 2013. Budsjettforslaget tar høyde for pris- og kostnadsvekst, herunder virkning av takstoppgjøret for leger, psykologer og fysioterapeuter. Sett bort fra dette, samt flytting av enkelte oppgaver mellom departementene, foreslås bevilgningsnivået økt reelt med om lag 3,3 mrd. kroner, eller om lag 2,3 pst. sammenlignet med Saldert budsjett 2013.

Regjeringen har særlig prioritert følgende formål:

Spesialisthelsetjenesten

Omsorgstjenesten

Helsestasjons- og skolehelsetjenesten

Regjeringen foreslår å styrke sykehusenes økonomi med 2,4 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2013, hvorav 2 053 mill. kroner til ordinær drift og investeringer, 250 mill. kroner til investeringer i IKT og medisinsk-teknisk utstyr og 100 mill. kroner til forskning i spesialisthelsetjenesten. Budsjettforslaget legger med dette til rette for en vekst i pasientbehandlingen på opp mot 2,3 pst. neste år. Dette omfatter behandling innen somatikk, psykisk helsevern, rus og rehabilitering. De regionale helseforetakene skal, innenfor den foreslåtte veksten, kjøpe mer behandlingskapasitet innen rusbehandling fra ideelle virksomheter. Det er et mål å øke antall plasser med om lag 200. Økt kapasitet skal rette seg mot pasienter med samtidige rus- og psykiske lidelser, pasienter med behov for akutt- og abstinensbehandling, gravide eller småbarnsfamilier med rusproblemer og unge med omfattende hjelpebehov. Bevilgningsøkningen til investeringer i medisinsk-teknisk utstyr og IKT skal legge til rette for raskere innføring av elektronisk samhandling mellom sykehus og andre aktører og fornying av medisinsk-teknisk utstyr.

Meld. St. 9 (2012 – 2013) Én innbygger – én journal følges opp gjennom forslag om 50 mill. kroner til elektronisk samhandling, herunder utredning av felles journal. Bevilgningene til arbeidet med kvalitet og pasientsikkerhet foreslås økt med 30 mill. kroner, blant annet til oppstart av femårig nasjonalt program for pasientsikkerhet.

Regjeringen vil gi tilsagn om tilskudd til 12 000 heldøgns omsorgsplasser i perioden 2008–2015. For 2014 foreslås det 101 mill. kroner til 2 000 heldøgns plasser. Samlet tilsagnsramme er 2,02 mrd. kroner. Videre foreslås det til sammen 100 mill. kroner til utvikling av nye løsninger i omsorgssektoren, gjennom blant annet utvikling og bruk av velferdsteknologi, støtte og veiledning til pårørende og samarbeid med frivillige og utvikling av nye arbeidsformer.

Meld. St. 34 (2012 – 2013) Folkehelsemeldingen følges opp med 45 mill. kroner til blant annet kunnskapsutvikling, informasjonstiltak for å fremme fysisk aktivitet, stimulering til vannverksoppgradering, styrket atomberedskap og nytt nasjonalt senter for mat, helse og fysisk aktivitet i barnehage og skole.

Helsestasjons- og skolehelsetjenesten er en viktig forebyggende tjeneste for barn og unge opp til 20 år. Tjenestene skal bidra til å fremme barns psykiske helse, ernæring og fysisk aktivitet, forebygging og avdekking av vold og overgrep, forebygging av mobbing og redusert frafall i skolen. Tjenestene har høy oppslutning. Det foreslås 180 mill. kroner til styrking av helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Beløpet inngår i Regjeringens forslag til vekst i kommunenes frie inntekter. Regjeringen vil bidra til å fortsette å styrke helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Det foreslås også til sammen 90 mill. kroner til rekruttering av psykologer i kommunene og bedret kompetanse i kommunal legevakt. Vaksine mot rotavirus foreslås innført i barnevaksinasjonsprogrammet fra og med juli 2014.

3.9 Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Forslag 2014

Endring i pst.

Programområde 11 Barn, likestilling og inkludering

11.00 Administrasjon

168,6

174,0

3,2

11.05 Integrering og mangfold

7 574,4

8 518,9

12,5

11.10 Tiltak for familie, likestilling og ikke-diskriminering

16 733,2

17 193,1

2,7

11.20 Tiltak for barn og ungdom

8 229,0

8 859,4

7,7

11.30 Forbrukerpolitikk

199,2

207,1

4,0

Sum Barn, likestilling og inkludering

32 904,4

34 952,4

6,2

Programområde 28 Foreldrepenger

28.50 Stønad ved fødsel og adopsjon

18 063,2

18 482,0

2,3

Sum Foreldrepenger

18 063,2

18 482,0

2,3

Sum Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

50 967,6

53 434,4

4,8

For 2014 foreslås det samlede utgifter på 53,4 mrd. kroner under Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet, tilsvarende en økning på 4,8 pst. fra Saldert budsjett 2013. Hovedprioriteringene i budsjettforslaget for 2014 er:

Økt integreringstilskudd

1 000 flere overføringsflyktninger

Ny nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom

Kommunalt og statlig barnevern, herunder kompetansehevende tiltak

Bedre tilsyn og veiledning av fosterforeldre

Tiltak mot vold mot barn

Hovedsatsingene på integreringsområdet i 2014 er en del av oppfølgingen av integreringsmeldingen (Meld. St. 6 (2012 – 2013) En helhetlig integreringspolitikk – mangfold og fellesskap). Regjeringen foreslår å øke integreringstilskuddet med 250 mill. kroner for å bidra til raskere bosetting av flyktninger og til bedre resultat i introduksjonsordningen. Det blir videre foreslått å omprioritere 33,7 mill. kroner til utvikling av nytt IKT-system i IMDi. Et nytt IKT-system skal bidra til effektivisering av bosettingsarbeidet, bedre dialog med kommunene om introduksjonsprogram og opplæring i norsk og samfunnskunnskap og bedre rapportering om resultatoppnåelse.

Handlingsplanen Vi trenger innvandrernes kompetanse ble lagt fram i august 2013. Regjeringen foreslår å omprioritere midler til tre nye tiltak: tilskuddsordning for regionale etablerersentre for innvandrere, tilskuddsordning for mentor- og traineeordninger for personer med innvandrerbakgrunn og kompetanseheving om godkjenningsordninger for programrådgivere i introduksjonsordningen.

Det foreslås å øke kvoten for overføringsflyktninger med 1 000 personer for flyktninger fra Syria. Dette vil fortrinnsvis være flyktninger som nå befinner seg i Libanon og Jordan.

Regjeringen foreslår å etablere en ny nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom på 96 mill. kroner, herav 44 mill. kroner i omprioriterte midler. Regjeringen viderefører sin helhetlige satsing på barnevernet og foreslår å øke bevilgningene både til statlig og kommunalt barnevern. Det foreslås å øremerke 85 mill. kroner til om lag 150 nye stillinger i det kommunale barnevernet. Regjeringens prioritering av det kommunale barnevernet i perioden 2010 – 2014 vil dermed gi om lag 1 000 nye stillinger. Bevilgningen til det statlige barnevernet økes med 275 mill. kroner for å møte økningen i antall barn med behov for hjelp. Videre foreslår Regjeringen å bevilge 25 mill. kroner til bedre tilsyn og veiledning av fosterforeldre og 28 mill. kroner til kompetanseutvikling i barnevernet.

Regjeringen foreslår å bevilge 40 mill. kroner til tiltak mot vold og seksuelle overgrep mot barn, herunder til iverksetting av vedtatte endringer i barneloven, jf. Prop. 85 L (2012 – 2013) og Innst. 374 L (2012 – 2013). Formålet er å styrke barns rettssikkerhet ved foreldretvister. I tillegg foreslås det blant annet å styrke tilbudet til unge voldsutøvere og til barn utsatt for vold og overgrep i nære relasjoner.

I Meld. St. 44 (2012 – 2013) Likestilling kommer ikke av seg selv varsler Regjeringen tiltak for å møte utfordringene som gjenstår for reell kjønnslikestilling på alle samfunnsområder. Dette er fulgt opp i Regjeringens forslag til budsjett for 2014. Det foreslås blant annet en ny, landsdekkende statlig struktur, med fire regionale kompetansemiljø for likestilling. Videre vil Regjeringen og partene i arbeidslivet styrke trepartssamarbeidet for å fremme likestilling i arbeidslivet. Det foreslås midler til lokalt utviklingsarbeid som del av dette samarbeidet. Det foreslås videre å etablere en nasjonal veiledningstjeneste og utvikle et landsdekkende program mot seksuell trakassering, samt å øke støtten til familie- og likestillingspolitiske organisasjoner.

Regjeringen vil etablere et offentlig gjeldsregister som skal gi banker og andre som yter kreditt, tilgang til opplysninger om enkeltpersoners eksisterende gjeld hos andre kredittforetak. Registerordningen skal gjelde enkeltpersoners kreditt som ikke framgår av andre registre. Dette er typisk kredittkortgjeld og forbrukslån. Formålet er å motvirke alvorlige gjeldsproblemer ved å forhindre at enkeltpersoner får ta opp større låne- og kredittforpliktelser enn de kan betjene.

3.10 Nærings- og handelsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Forslag 2014

Endring i pst.

Programområde 17 Nærings- og handelsformål

17.00 Administrasjon

298,6

335,6

12,4

17.10 Infrastruktur og rammebetingelser

3 240,3

3 381,9

4,4

17.20 Forskning, innovasjon og internasjonalisering

4 362,6

4 438,2

1,7

17.30 Statlig eierskap

61,4

61,5

0,2

Sum før lånetransaksjoner

7 962,9

8 217,2

3,2

Lånetransaksjoner

71 440,0

61 350,0

-14,1

Sum Nærings- og handelsdepartementet

79 402,9

69 567,2

-12,4

Regjeringen foreslår bevilgninger på til sammen 69 567,2 mill. kroner under Nærings- og handelsdepartementet. Utenom lånetransaksjoner foreslås bevilgninger på 8 217,2 mill. kroner. Dette er en økning på 254,3 mill. kroner, eller 3,2 pst.

Hovedprioriteringene er:

Deltakelse i nye faser for EUs satellittnavigasjonsprogrammer Galileo og EGNOS

Deltakelse i EUs nye program for konkurransekraft og små og mellomstore bedrifter

Økt satsing på næringsrettet forskning, utvikling og innovasjon

Opprettelse av Norsk design- og arkitektursenter

Økt garantiramme for Garanti-instituttet for eksportkreditt

Regjeringen foreslår en bevilgning på 211,1 mill. kroner til norsk deltakelse i nye faser i EUs satellittnavigasjonsprogrammer Galileo og EGNOS for perioden 2014 – 2020. Galileo skal bli et selvstendig, globalt satellittnavigasjonssystem på linje med det amerikanske GPS-systemet, mens EGNOS er et støttesystem som forbedrer signalene fra Galileo, GPS og andre systemer slik at de blir mer presise. Deltakelsen skal bidra til å opprettholde norske påvirkningsmuligheter i programmene, og at bakkeinfrastruktur fortsatt vil kunne være lokalisert på Svalbard, Jan Mayen og i Antarktis.

Videre foreslår Regjeringen at Norge deltar i EUs nye program for næringslivets konkurransekraft og små og mellomstore bedrifter (COSME). Regjeringen foreslår en bevilgning på 33 mill. kroner i 2014 til deltakelse i dette programmet. Totalkostnaden for deltakelsen er anslått til 450 mill. kroner frem til 2020. Hovedformålene for programmet er å forbedre tilgangen til finansiering for små og mellomstore bedrifter, styrke konkurranseevnen, fremme entreprenørskapskultur og støtte internasjonalisering av små og mellomstore bedrifter.

Regjeringen fremmer forslag om bevilgninger på totalt 1 449 mill. kroner til Innovasjon Norge over Nærings- og handelsdepartementets budsjett (utenom lånetransaksjoner). Utlånsrammene til Innovasjon Norges lavrisiko- og innovasjonslån foreslås videreført på samme nivå som i 2013, med henholdsvis 2,5 og 0,5 mrd. kroner. For 2014 foreslås det bevilget 10 mill. kroner til et nytt helhetlig programtilbud for næringsklynger. Programmet skal også tilføres midler over Kommunal- og regionaldepartementets budsjett.

Tilskuddet til Norges forskningsråd over Nærings- og handelsdepartementets budsjett foreslås økt med 38 mill. kroner, til 1 452 mill. kroner. Bevilgningen til brukerstyrt innovasjonsarena og Maroff-programmet foreslås økt med 10 mill. kroner hver.

Regjeringen foreslår å etablere Norsk design- og arkitektursenter ved å slå sammen dagens stiftelser Norsk Designråd og Norsk Form. Dette skal bidra til bedre utnyttelse av de statlige midlene på design- og arkitekturfeltet, samt en tydeligere og mer tilgjengelig organisasjon med muligheter til å nå nye målgrupper.

Regjeringen foreslår en bevilgning til utlån under ordningen for finanstjenester til norsk eksport av kapitalvarer og tjenester i regi av det statlige selskapet Eksportkreditt Norge AS på 19,5 mrd. kroner for 2014. Videre foreslår Regjeringen å øke Garanti-instituttet for eksportkreditts (GIEKs) garantiramme for Alminnelig garantiordning med 10 mrd. kroner, til 145 mrd. kroner.

3.11 Fiskeri- og kystdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Forslag 2014

Endring i pst.

Programområde 16 Fiskeri-, havbruks- og kystforvaltning

16.10 Administrasjon

186,8

169,8

-9,1

16.20 Forskning og innovasjon

1 689,0

2 087,2

23,6

16.30 Fiskeri- og havbruksforvaltning

625,0

649,6

3,9

16.60 Kystforvaltning

2 542,2

2 656,3

4,5

Sum Fiskeri-, havbruks- og kystforvaltning

5 043,0

5 562,8

10,3

Programområde 33 Arbeidsliv, Folketrygden

33.40 Arbeidsliv – Folketrygden

65,0

100,0

53,8

Sum Arbeidsliv, Folketrygden

65,0

100,0

53,8

Sum Fiskeri- og kystdepartementet

5 108,0

5 662,8

10,9

Fiskeri- og kystdepartementets budsjettforslag for 2014 har en utgiftsramme på 5 662,8 mill. kroner. Det er en økning på 554,8 mill. kroner, eller 10,9 pst., fra Saldert budsjett 2013.

I forslaget til budsjett for Fiskeri- og kystdepartementet i 2014 er følgende områder prioritert:

Oppfølging av Nasjonal transportplan på kystområdet

Tiltakspakke for hvitfisknæringen

Marint kunnskapsløft

Styrket beredskap langs kysten

Nasjonal transportplan 2014–2023 varsler en stor satsing på sjøtransporten den neste tiårsperioden. Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til oppfølging av Nasjonal transportplan på kystområdet med 110 mill. kroner. Av dette skal 70 mill. kroner gå til navigasjonsinfrastruktur. I tillegg foreslås det å øke bevilgningene til utbedring av farleier, transportplanlegging og kystforvaltning. Det foreslås en bevilgning på 5 mill. kroner til planlegging av Stad skipstunnel.

Regjeringen har lagt fram en tiltakspakke for hvitfisknæringen. For 2014 foreslår Regjeringen økte bevilgninger på til sammen 55 mill. kroner til teknologiutvikling, markedsarbeid og tiltak som skal bidra til økt kvalitet og jevnere tilgang på fiskeråstoff. Bevilgningene foreslås fordelt med 45 mill. kroner over Fiskeri- og kystdepartementets budsjett og 10 mill. kroner over Landbruks- og matdepartementets budsjett.

Bevilgningene til forskning og innovasjon foreslås økt med 398,2 mill. kroner, hvorav 225 mill. kroner skal gå til bygging av et nytt isgående forskningsfartøy. Fartøyet vil være viktig for miljøforskning og ressurskartlegging i nordområdene. Prosjektet har en kostnadsramme på 1,4 mrd. kroner. Det foreslås også 20 mill. kroner i økt bevilgning til oppfølging av handlingsplanen Marint kunnskapsløft.

Det foreslås å øke bevilgningen til beredskap mot akutt forurensning med 20 mill. kroner i 2014 for å følge opp Kystverkets miljø- og beredskapsanalyse og øke aktiviteten ved oljevernsenteret i Vardø. I tillegg foreslår Regjeringen å øke tilskuddet til Redningsselskapet med 20 mill. kroner. Slepebåtkapasiteten i Nord-Norge foreslås redusert fra tre til to fartøyer, noe som gir en utgiftsreduksjon på 56 mill. kroner. Det er innført en rekke nye sjøsikkerhetstiltak i Nord-Norge siden slepebåtberedskapen ble etablert.

3.12 Landbruks- og matdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Forslag 2014

Endring i pst.

Programområde 15 Landbruk og mat

15.00 Administrasjon m.m.

147,6

150,5

2,0

15.10 Matpolitikk

1 376,8

1 413,2

2,6

15.20 Forsking og innovasjon

425,9

448,1

5,2

15.30 Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

15 149,9

15 479,7

2,2

Sum Landbruks- og matdepartementet

17 100,2

17 491,5

2,3

Regjeringen foreslår å bevilge 17,5 mrd. kroner på Landbruks- og matdepartementets budsjett. Det er en økning på 391,3 mill. kroner, eller 2,3 pst., fra Saldert budsjett 2013. Bevilgninger til næringsavtalene for jordbruk og reindrift utgjør 14,5 mrd. kroner, eller 83 pst., av budsjettforslaget.

Hovedprioriteringene i budsjettforslaget for Landbruks- og matdepartementet i 2014 er følgende:

Økt jordbruksproduksjon og inntektsløft for bøndene

Tiltak for økt lønnsomhet i skog- og trenæringen

Økt satsing på forskning og innovasjon

Regjeringen foreslår bevilgninger til næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak på om lag 15,5 mrd. kroner. Dette er en økning på 329,8 mill. kroner fra Saldert budsjett 2013. Årets jordbruksoppgjør har en ramme på 1 270 mill. kroner og gir næringen et betydelig inntektsløft. Avtalen innebærer økte bevilgninger på 500 mill. kroner i 2014, når en ser bort fra engangsbevilgningen på 275 mill. kroner i 2013 til Landbrukets utviklingsfond. Det er særlig produksjon av korn og storfekjøtt som er prioritert i årets avtale.

Bevilgningene til tiltak overfor skog- og trenæringen foreslås økt med 50 mill. kroner. Tiltakene skal bidra til reduserte transportkostnader og utvikling av lønnsomme produkter. På Landbruks- og matdepartementets budsjett foreslås det økte bevilgninger på 31,5 mill. kroner til bygging av tømmerkaier og ulike forsknings- og utviklingstiltak. De øvrige forslagene finnes i Samferdselsdepartementets og Nærings- og handelsdepartementets budsjetter.

Regjeringen foreslår bevilgninger på 448,1 mill. kroner til forskning og innovasjon over Landbruks- og matdepartementets budsjett. Dette er en økning på 22,2 mill. kroner. Det skal satses videre på forskning på klimatilpasset matproduksjon, næringsmiddelindustri, fornybar energi og bruk av trevirke som bygningsmateriale.

3.13 Samferdselsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Forslag 2014

Endring i pst.

Programområde 21 Innenlands transport

21.10 Administrasjon m.m.

450,7

427,1

-5,2

21.20 Luftfartsformål

956,2

973,4

1,8

21.30 Vegformål

21 037,3

22 742,0

8,1

21.40 Særskilte transporttiltak

1 532,8

1 786,6

16,6

21.50 Jernbaneformål

14 367,7

18 703,6

30,2

Sum Innenlands transport

38 344,7

44 632,7

16,4

Programområde 22 Post og telekommunikasjoner

22.10 Post og telekommunikasjoner

555,3

601,6

8,3

Sum Post og telekommunikasjoner

555,3

601,6

8,3

Sum Samferdselsdepartementet

38 900,0

45 234,3

16,3

Regjeringen foreslår å bevilge 45,2 mrd. kroner på Samferdselsdepartementets budsjett. Dette er en økning på 6,3 mrd. kroner eller 16,3 pst. sammenlignet med Saldert budsjett 2013.

Regjeringens hovedprioriteringer er:

Oppfølging av Nasjonal transportplan 2014 – 2023, jf. Meld. St. 26 (2012 – 2013) Nasjonal transportplan 2014 – 2023

Telesikkerhet og -beredskap

Støtte til bredbåndsutbygging

I Meld. St. 26 (2012 – 2013) har Regjeringen lagt til grunn at det skal skje en gradvis opptrapping av bevilgningene tilpasset det samlede økonomiske opplegget i statsbudsjettet. Med Regjeringens budsjettforslag følges dette opp. Med bakgrunn i at Jernbaneverket planlegger og har under bygging flere store investeringsprosjekter, er bevilgningene til jernbane foreslått økt relativt mer enn bevilgningene til veg og kyst i 2014.

Til vegformål under Statens vegvesen foreslås en bevilgning på 22,7 mrd. kroner. Dette innebærer en økning på 1,7 mrd. kroner eller 8,1 pst. fra Saldert budsjett 2013. Regjeringen foreslår bevilgninger til veginvesteringer på til sammen 12,3 mrd. kroner. Dette omfatter 1,7 mrd. kroner til skredsikring på riks- og fylkesveger. Det anslås i tillegg stilt til disposisjon om lag 9 mrd. kroner i bompenger til riksveger.

Det foreslås bevilget 1,8 mrd. kroner til særskilte transporttiltak. Forslaget inkluderer 945,3 mill. kroner til belønningsordningen for bedre kollektivtransport mv. i byområdene, en økning på 272,2 mill. kroner eller 40,4 pst. fra Saldert budsjett 2013. Stortingets behandling av Meld. St. 21 (2011 – 2012) Norsk klimapolitikk følges opp. Fra og med 2014 inngår bevilgninger til belønningsordningen i den økonomiske planrammen for Nasjonal transportplan. Det foreslås 763 mill. kroner til kjøp av sjøtransporttjenester fra Hurtigruten ASA.

Regjeringen foreslår å bevilge 18,7 mrd. kroner til jernbaneformål. Det tilsvarer en økning på 4,3 mrd. kroner eller 30,2 pst. fra Saldert budsjett 2013. Bevilgningene til jernbaneinvesteringer foreslås økt med 3,8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2013 til 9,9 mrd. kroner. Av dette gjelder 1,3 mrd. kroner nytt dobbeltspor Oslo-Ski (Follobanen). Til drift og vedlikehold foreslår Regjeringen 5,7 mrd. kroner. Videre foreslår Regjeringen å bevilge 3 mrd. kroner til kjøp av persontransport med tog.

Det foreslås å bevilge 601,6 mill. kroner til post og telekommunikasjoner. Av dette gjelder 58,9 mill. kroner tilskudd til telesikkerhet og -beredskap. Til bredbåndsutbygging i områder som ikke dekkes av kommersielle aktører foreslår Regjeringen å bevilge 50 mill. kroner på Samferdselsdepartementets budsjett. I tillegg kommer midler til formålet på Kommunal- og regionaldepartementets budsjett.

3.14 Miljøverndepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Forslag 2014

Endring i pst.

Programområde 12 Miljøvern og regional planlegging

12.10 Fellesoppgaver, regional planlegging, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1 217,6

1 350,4

10,9

12.20 Klima, naturmangfold og forurensning

1 809,1

2 902,7

60,4

12.30 Kulturminner og kulturmiljøer

570,5

620,1

8,7

12.40 Klima og forurensning

815,6

0

-100,0

12.50 Kart, geodata og eiendomsinformasjon

733,0

790,3

7,8

12.60 Nord- og polarområdene

306,9

340,6

11,0

Sum Miljøvern og regional planlegging

5 452,7

6 004,1

10,1

Sum Miljøverndepartementet

5 452,7

6 004,1

10,1

Forslaget til budsjett for Miljøverndepartementet i 2014 har en utgiftsramme på 6 004,1 mill. kroner. Det er en økning på 551,4 mill. kroner, eller 10,1 pst., fra Saldert budsjett 2013.

I forslaget til budsjett for Miljøverndepartementet i 2014 prioriteres følgende områder:

Ny CO₂-kompensasjonsordning for industrien

Økt skogvern

Økte bevilgninger til klimaforskning og -tilpasning

Betydelig reduserte gebyrer for tinglysing av fast eiendom

Regjeringen foreslår en bevilgning på 243 mill. kroner til den nye CO₂-kompensasjonsordningen for industrien. Ordningen skal kompensere for økte kraftpriser som følge av EUs klimakvotesystem. Formålet er å hindre karbonlekkasje fra industrien i Europa til land med mindre stram klimapolitikk.

For å kunne sluttføre flere saker om frivillig skogvern foreslår Regjeringen at bevilgningen økes med 100 mill. kroner, til 331,1 mill. kroner. Videre foreslår Regjeringen 25 mill. kroner i økte bevilgninger til arbeidet med nasjonalpark- og naturinformasjonssentre. Det foreslås også 10 mill. kroner til en styrket satsing på friluftsliv og folkehelse for blant annet å aktivisere barn og ungdom.

Bevilgningene til klima- og miljøforskning foreslås økt med 43 mill. kroner, herunder 19 mill. kroner til en særskilt forskningsinnsats i nord- og polarområdene. Videre foreslås det å øke bevilgningene med 25 mill. kroner til arbeidet med klimatilpasning og reduserte utslipp av kortlivede klimaforurensere.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til vrakpantordningen med 65 mill. kroner, etter at vrakpanten på biler ble økt i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2013. På programområdet Kulturminner og kulturmiljø foreslås det bevilgninger på 620,1 mill. kroner i 2014. Det er en økning på 49,6 mill. kroner. Det foreslås en økt satsing på kunnskap i forvaltningen av kulturminner og en styrking av bevaringsprogrammene.

Regjeringen foreslår å redusere tinglysingsgebyrer for fast eiendom til et kostnadsriktig nivå. Forslaget medfører at gebyrinntektene i 2014 reduseres med 310 mill. kroner. I tillegg foreslås økte bevilgninger på 57,3 mill. kroner under området Kart, geodata og eiendomsinformasjon. Av dette skal 25 mill. kroner benyttes til å gjøre sentrale kartdata med betydning for sikkerhet og beredskap gratis tilgjengelig i digitalt format.

3.15 Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Forslag 2014

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.10 Det kongelige hus

194,2

201,1

3,6

Sum Konstitusjonelle institusjoner

194,2

201,1

3,6

Programområde 01 Fellesadministrasjon

01.00 Administrasjon mv.

425,6

449,9

5,7

01.10 Fylkesmannsembetene

1 596,6

1 668,6

4,5

01.20 Fellestjenester for departementene og Statsministerens kontor

792,4

767,8

-3,1

01.30 Partistøtte

378,2

426,4

12,7

01.33 Samiske formål

286,2

298,8

4,4

01.40 Nasjonale minoriteter

17,1

20,3

18,5

01.50 Konkurransepolitikk

96,0

97,5

1,6

01.60 Forvaltningsutvikling og IKT-politikk

416,3

408,5

-1,9

01.70 Personvern

39,6

40,1

1,4

01.80 Bygge- og eiendomspolitikk

2 368,5

3 186,7

34,5

01.90 Den norske kirke

1 658,6

1 767,7

6,6

Sum Fellesadministrasjon

8 075,0

9 132,2

13,1

Sum Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

8 269,2

9 333,3

12,9

Regjeringen foreslår å bevilge 9 333,3 mill. kroner under Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementets budsjett. Dette tilsvarer en økning på 1 064,1 mill. kroner, eller 12,9 pst. fra Saldert budsjett 2013.

Hovedprioriteringer på Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementets budsjett er:

Forebyggende objektsikkerhet

Planlegging av gjenoppbyggingen av regjeringskvartalet

Igangsetting og videreføring av byggeprosjekter

Trosopplæringsreformen i Den norske kirke

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet har ansvar for forebyggende objektsikkerhet knyttet til felles bygningsmasse, fellesområder og utendørsområder i regjeringskvartalet og i departementsbygninger (samt representasjonsanlegg) utenfor regjeringskvartalet. Det er fortsatt behov for å gjennomføre arbeid for forebyggende objektsikkerhet i departementenes lokaler. Regjeringen foreslår blant annet at det bevilges 195 mill. kroner til et prosjekt for sikring av departementslokalene.

Til administrasjon mv. foreslås bevilgningene økt med 24,3 mill. kroner, tilsvarende 5,7 pst. Økningen gjelder i hovedsak bevilgninger til planarbeid i forbindelse med nytt regjeringskvartal.

De samlede bevilgningene til bygge- og eiendomsformål foreslås økt med 818,2 mill. kroner, tilsvarende 34,5 pst. Bevilgningene til byggeprosjekter utenfor husleieordningen foreslås økt med 413,5 mill. kroner. Dette skyldes i hovedsak videreføring av tidligere igangsatte byggeprosjekter innenfor universitets- og høgskolesektoren. Regjeringen foreslår også oppstart av rehabilitering av Norges idrettshøgskole i Oslo og nytt fakultetsbygg for medisin og helsefag ved Universitetet i Tromsø. Regjeringen foreslår videre 75 mill. kroner til igangsetting av nybygg på Tynset for Arkivverkets sentraldepot og Norsk helsearkiv. Bevilgningen til eiendommer utenfor husleieordningen foreslås økt med 9,9 mill. kroner til rehabilitering av statens æresbolig Grotten og stallbygningen ved Bergenhus, og for å legge til rette for universell tilkomst til Håkonshallen.

Bevilgningene under Den norske kirke foreslås økt med 109,1 mill. kroner, tilsvarende 6,6 pst. Bevilgningene til trosopplæringsreformen i Den norske kirke foreslås økt med 68,3 mill. kroner, til 302,5 mill. kroner i 2014. Økningen innebærer at trosopplæringsreformen fullfinansieres, og at alle menigheter i Den norske kirke kan innlemmes i reformen i 2014. Det foreslås at investeringsrammen for istandsetting av kirkebygg økes med 500 mill. kroner. Staten dekker renteutgiftene av investeringene. Til kirkens diakonale tjenester foreslås det å øke bevilgningen med 3 mill. kroner.

Bevilgningene til partistøtte foreslås økt med 48,2 mill. kroner, tilsvarende 12,7 pst. I tillegg til økt støtte til partienes sentrale organisasjoner, gjelder økningen administrasjonsutgifter for partilovnemnda og etablering av partirevisjonsutvalget.

Til samiske formål foreslås utgiftene økt med 12,5 mill. kroner, tilsvarende 4,4 pst. Bevilgningene til nasjonale minoriteter foreslås økt med 3,2 mill. kroner, tilsvarende 18,7 pst. Økningen gjelder blant annet 1 mill. kroner til sikkerhetstiltak ved Det Mosaiske Trossamfund og 1 mill. kroner til tiltak for kvensk språk og kultur.

Bevilgningene til forvaltningsutvikling og IKT-politikk foreslås redusert med 7,8 mill. kroner, tilsvarende 1,9 pst. Reduksjonen skyldes primært nedsatt bevilgning på om lag 14 mill. kroner til norsk deltagelse i internasjonale programmer, som følge av at EU-programmet for konkurranseevne og innovasjon (CIP) avsluttes i 2013. Det foreslås en økning på 7,4 mill. kroner for å dekke helårsvirkningen av å etablere tilsyn for universell utforming av IKT-løsninger i Direktoratet for forvaltning og IKT.

3.16 Finansdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Forslag 2014

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.30 Regjering

311,0

325,9

4,8

00.40 Stortinget og underliggende institusjoner

1 684,6

1 777,7

5,5

Sum Konstitusjonelle institusjoner

1 995,5

2 103,6

5,4

Programområde 23 Finansadministrasjon

23.10 Finansadministrasjon

1 105,5

1 116,3

1,0

23.20 Skatte- og avgiftsadministrasjon

6 542,8

6 699,8

2,4

23.30 Offisiell statistikk

732,8

745,9

1,8

23.40 Andre formål

21 113,5

22 324,7

5,7

Sum Finansadministrasjon

29 494,6

30 886,7

4,7

Programområde 24 Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

24.10 Statsgjeld, renter og avdrag mv.

12 836,9

10 178,6

-20,7

Sum før lånetransaksjoner

12 836,9

10 178,6

-20,7

Lånetransaksjoner

66 544,0

0,0

-100,0

Sum Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

79 380,9

10 178,6

-87,2

Sum Finansdepartementet

110 871,0

43 168,9

-61,1

Under Finansdepartementet foreslås det bevilget totalt 43 168,9 mill. kroner. Dette er en reduksjon på 67 702,1 mill. kroner eller 61,1 pst., fra Saldert budsjett 2013. Reduksjonen skyldes i hovedsak vesentlig lavere lånetransaksjoner ettersom et stort obligasjonslån har forfall i 2013.

Regjeringens hovedprioriteringer er:

Arbeidet med finansmarkedene og Statens pensjonsfond

Arbeidet med å sikre skattegrunnlaget

Konstitusjonelle institusjoner omfatter Regjeringen, Statsministerens kontor, Regjeringsadvokaten og Stortinget med underliggende institusjoner. Bevilgningene foreslås økt med 108,1 mill. kroner. Økningen skyldes blant annet større vedlikeholdsarbeider og sikringstiltak i tilknytning til Stortingets bygningsmasse. Også budsjettene til Regjeringsadvokaten og Stortingets ombudsmann for forvaltningen foreslås økt.

Regjeringen foreslår at bevilgningene til finansadministrasjon øker med 1 392,1 mill. kroner. Av økningen gjelder 1 300 mill. kroner merverdiavgiftskompensasjonen til kommuner og fylkeskommuner. Økningen skyldes dels etterslep fra avviklingen av merverdiavgiftsfritaket for offentlig veg og bane i 2013, dels ventet prisøkning. Utgiftene til skatte- og avgiftsadministrasjon (Skatteetaten og Toll- og avgiftsetaten) foreslås økt med 157 mill. kroner til 6 699,8 mill. kroner. På grunnlag av anslåtte betalingsforpliktelser foreslås 521,5 mill. kroner til kjøp av klimakvoter i 2014. Dette er 108,5 mill. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2013.

Budsjettforslaget innebærer at Skatteetatens og Toll- og avgiftsetatens innsats for å forebygge og avdekke svart økonomi og skatte- og avgiftsunndragelser videreføres i 2014. Skatteetaten skal fortsette arbeidet med å innføre en felles ordning for arbeidsgiveres innrapportering av ansettelses- og inntektsforhold mv. (EDAG). Arbeidet skjer i samarbeid med Arbeids- og velferdsetaten og Statistisk sentralbyrå. Den nye ordningen er planlagt satt i verk i januar 2015 og forventes etter hvert å gi store innsparinger for arbeidsgiverne. I budsjettforslaget for 2014 er det lagt opp til at Skatteetaten skal sette i gang utviklingen av en forenklet selvangivelse for næringsdrivende med enkle skattemessige forhold. Videre skal en større modernisering av systemene for forskuddsutskriving og skatteberegning påbegynnes. Toll- og avgiftsetatens grensekontroll foreslås styrket med midler til mer kameraovervåking, utskifting av en mobil skanner og forsøk med elektroniske apparater for avsløring av ulovlige eller farlige stoffer.

Utgiftene til renter på innenlandsk statsgjeld anslås å gå ned med 2 654,6 mill. kroner, til 10 178,6 mill. kroner. Foruten rentenivået påvirkes renteutgiftene blant annet av omfanget av ny opplåning, innfrielser av lån og sammensetningen av låneporteføljen. For 2013 ble det bevilget 66 544 mill. kroner til avdrag på innenlandsk statsgjeld, mens det i 2014 ikke er noen lån med forfall.

3.17 Forsvarsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Forslag 2014

Endring i pst.

Programområde 04 Militært forsvar

04.10 Militært forsvar mv.

42 224,3

43 008,6

1,9

Sum Forsvarsdepartementet

42 224,3

43 008,6

1,9

Bevilgningene under Forsvarsdepartementet foreslås økt med 784,3 mill. kroner. Utenom lønns-, pris- og soldatkompensasjoner og andre tekniske endringer foreslås utgiftene redusert med netto 166 mill. kroner, eller 0,4 pst. Reduksjonen skyldes blant annet bortfall av engangsbevilgninger til sikring av Statsministerens kontor og Forsvarsdepartementets lokaler. I motsatt retning trekker forslag om bevilgningsøkning på 20 mill. kroner til Nasjonal sikkerhetsmyndighet samt 3,5 mill. kroner til etableringen av helikopterberedskap i Nord-Norge.

Norge har et moderne og leveringsdyktig innsatsforsvar med høy operativ evne. Regjeringen fortsetter å vektlegge forutsigbarhet og stabile rammevilkår og viderefører en tydelig satsing på forsvarssektoren også i 2014. De viktigste prioriteringene i budsjettforslaget gjelder oppfølging av følgende områder i langtidsplanen for 2013–2016:

Øke operativ evne i Hæren, Sjøforsvaret og Heimevernet

Øke investeringene i Forsvaret og videreføre arbeidet med anskaffelsen av nye kampfly

Øke evnen til å bidra til IKT-sikkerhet på tvers av samfunnssektorene

Følge opp personell- og veteransatsingen

I samsvar med forutsetningene i langtidsplanen frigjøres ytterligere ressurser i 2014 gjennom nedtrapping av norske styrkebidrag til ISAF-operasjonen i Afghanistan og gjennom effektiviseringstiltak. Sammenlignet med Saldert budsjett 2013 vil ytterligere 519 mill. kroner omfordeles til oppfølging av prioriterte områder i langtidsplanen, til norsk deltakelse i FN-operasjonen i Mali (MINUSMA) og til en midlertidig styrking av Etterretningstjenestens virksomhet.

I budsjettforslaget for 2014 økes driftsbudsjettene for alle forsvarsgrenene og Heimevernet. Dette muliggjør en fortsatt styrking av Hærens tilgjengelighet, innsatsevne og kvalitet gjennom flere årsverk og økte bevilgninger til materielldrift i brigadestrukturen i Nord-Norge. Tilsvarende økes driftsbudsjettene i Sjøforsvaret og Luftforsvaret i takt med innfasingen av nye materiellsystemer som fregatter, korvetter, transportfly og maritime helikoptre. Heimevernets driftsbudsjett økes for å gi rom for økt trening og øving, flere kompetansegivende kurs og bedre utrustning av befal og mannskaper. Det legges på denne måten til rette for at trening og øving i Heimevernet allerede i 2014 kommer opp på det nivået som tidligere var planlagt nådd i 2016.

Regjeringen legger vekt på å modernisere Forsvaret. Hoveddelen av bevilgningene til materiellinvesteringer vil også i 2014 gå med til å videreføre prosjekter der leveransene allerede er påbegynt. I tråd med langtidsplanen legges det opp til å anskaffe inntil 52 nye kampfly. Av de ti flyene som Stortinget så langt har gitt fullmakt til å bestille (fire fly til treningsformål og de seks første flyene i hovedleveransen), er fire allerede bestilt. I denne proposisjonen ber Regjeringen om Stortingets fullmakt til å kunne bestille ytterligere seks fly i hovedleveransen.

Regjeringen foreslår å øke forsvarssektorens evne til å håndtere digitale angrep (cybertrusler). Regjeringen foreslår videre å øke Nasjonal sikkerhetsmyndighets kapasitet som nasjonalt fagmiljø for IKT-sikkerhet, vektlegge IKT-sikkerhetsarbeidet samt kontroll- og tilsynsaktivitet, herunder etatens tverrsektorielle ansvar for håndtering av alvorlige IKT-hendelser. Det foreslås å øke NSMs bevilgning med 20 mill. kroner til dette arbeidet.

Arbeidet med oppfølging og ivaretakelse av personell før, under og etter tjeneste i utenlandsoperasjoner videreføres i 2014. Tiltak knyttet til helse, familie, arbeid og bolig vil bli vektlagt.

3.18 Olje- og energidepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Forslag 2014

Endring i pst.

Programområde 18 Olje- og energiformål

18.00 Administrasjon

207,9

212,2

2,1

18.10 Petroleumssektoren

28 769,1¹

30 799,2

7,1

18.20 Energi- og vannressurssektoren

1 907,8²

2 178,9

14,2

18.30 Forskning og næringsutvikling

700,7³

715,5

2,1

18.40 CO₂-håndtering

3 390,8

2 435,3

-28,2

Sum før lånetransaksjoner

34 976,3

36 341,1

3,9

Lånetransaksjoner

10 000,0

8 250,0

-17,5

Sum Olje- og energidepartementet

44 976,3

44 591,1

-0,9

¹ Programkategori 18.70 Statlig petroleumsvirksomhet er innlemmet i Programkategori 18.10 i budsjettet for 2014.

² Programkategori 18.25 Energiomlegging, utvikling av energi- og klimateknologi inngår i Programkategori 18.20 i 2014.

³ CO₂-håndtering, inkludert CLIMIT-FoU, er skilt ut fra Programkategori 18.30 i 2014.

Regjeringen foreslår bevilgninger på til sammen 44 591,1 mill. kroner under Olje- og energidepartementet. Utenom Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten (SDØE) og lånetransaksjoner er forslaget på 6 339,1 mill. kroner. Dette er en reduksjon på 635,4 mill. kroner, eller 9,1 pst. sammenliknet med saldert budsjett 2013.

Hovedprioriteringene er:

Videreutvikling av teknologisenteret for CO₂-fangst på Mongstad og styrking av CLIMIT-programmet for FoU og demonstrasjon av teknologi for CO₂-håndtering

Økte midler til flom- og skredforebygging under Norges vassdrags- og energidirektorat

Energiomlegging og utvikling av energi- og klimateknologi gjennom Enova SF

Økte midler til Oljedirektoratets og Petoros oppfølging av olje- og gassfelt i drift og arbeidet med økt oljeutvinning

Økt innskuddskapital i Statnett SF

Regjeringen foreslår bevilgninger på om lag 2,4 mrd. kroner til CO₂-håndtering, herunder om lag 2 mrd. kroner til teknologisenteret for CO₂-fangst på Mongstad. Dette omfatter 150 mill. kroner i økte bevilgninger til modifikasjoner og videreutvikling av teknologisenteret. Regjeringen foreslår at arbeidet med å planlegge fullskala CO₂-håndtering på Mongstad avsluttes og at det etableres et program som skal legge til rette for at bedrifter kan realisere andre fullskala CO₂-håndteringsprosjekter i Norge. Det foreslås bevilget 38 mill. kroner til Gassnovas arbeid med å utrede mulighetsrommet for fullskala CO₂-håndtering i Norge utover Mongstad. Bevilgningen til CLIMIT-programmet foreslås økt med 30 mill. kroner, til 200 mill. kroner.

Regjeringen foreslår bevilgninger på om lag 2,2 mrd. kroner til energi- og vannressurssektoren. Bevilgningene under Norges vassdrags- og energidirektorat til forebygging av flom- og skredskader foreslås styrket med 72 mill. kroner. Jord- og snøskredvarsling, oppfølging av EUs tredje energimarkedspakke og nye regulatoroppgaver styrkes også i budsjettforslaget.

Enova tilføres 2 mrd. kroner til arbeidet med energiomlegging og utvikling av energi- og klimateknologi i 2014. Av dette utgjør bevilgningen over statsbudsjettet 1 216 mill. kroner. Regjeringen foreslår å øke kapitalen i Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging med 5 mrd. kroner, til 40 mrd. kroner. Dette gir 100 mill. kroner i økte midler til Enovas arbeid i 2015. Gjennom midlene til Enova ønsker Regjeringen å stimulere til at det tas i bruk andre energibærere enn olje, gass og elektrisitet til oppvarming, energieffektivisering i industri og bygninger, samt fullskala demonstrasjon av ny energiteknologi.

Regjeringen foreslår bevilgninger på 715,5 mill. kroner til forskning og næringsutvikling i petroleums- og energisektoren. Regjeringen foreslår at 15 mill. kroner benyttes til de nye forsknings- og kompetansesentrene innenfor arktiske utfordringer (Tromsø) og økt oljeutvinning (Stavanger).

Investeringer under Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten (SDØE) er anslått til 30 mrd. kroner. De største investeringene er på feltene Troll, Oseberg, Gullfaks, Heidrun og Åsgard. Det foreslås en budsjettøkning på 4 mill. kroner for å styrke Oljedirektoratets kapasitet til å følge opp olje- og gassfelt i drift og være en pådriver for økt utvinning. Petoros satsing på økt utvinning fra modne olje- og gassfelt foreslås styrket med 6 mill. kroner. Videre foreslås det bevilgninger på 24 mill. kroner til Petoros arbeid med samordnet utvinning og fordeling av Johan Sverdrup-funnet og 10 mill. kroner til statlig deltakelse i petroleumsvirksomhet på islandsk kontinentalsokkel.

Regjeringen foreslår et kapitalinnskudd på 3 250 mill. kroner til Statnett SF og at utbyttet settes til null i 2014. Statnett planlegger investeringer på i størrelsesorden 50 – 70 mrd. kroner i sentralnettet de neste ti årene.

3.19 Ymse utgifter og inntekter

Under programområde ymse utgifter foreslås det bevilget 10 800 mill. kroner, som i sin helhet er ført under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. Bevilgningen står som motpost til tilleggsbevilgninger knyttet til blant annet forhandlinger hvor staten er part, herunder til lønnsoppgjøret for statsansatte, regulering av pensjoner mv. i folketrygden og takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, og til uforutsette utgifter. Bevilgningen dekket tidligere utgifter til rettferdsvederlag, men disse utgiftene foreslås nå budsjettert under Justis- og beredskapsdepartementet.

På kapittel 5309 Tilfeldige inntekter foreslås det bevilget 50 mill. kroner. Dette gjelder enkelte mindre, uforutsette inntekter som ikke inngår på andre inntektskapitler i statsbudsjettet.

4 Oversikt over budsjettets utgifter og inntekter

4.1 Innledning

I dette kapitlet gis det en oversikt over statsbudsjettets utgifter og inntekter, gruppert etter utgiftsart, jf. boks 4.1. Regjeringens politiske prioriteringer i statsbudsjettet for 2014 er beskrevet i kapittel 2. Folketrygdens utgifter er omtalt i kapittel 5. Prop. 1 S for de enkelte departementene gir mer utfyllende og detaljerte framstillinger av Regjeringens budsjettforslag.

Boks 4.1 Statsbudsjettets inndeling

Statsbudsjettet blir inndelt i kapitler som igjen er inndelt i poster, jf. § 4 i bevilgningsreglementet. Stortingets bevilgningsvedtak er knyttet til beløpet under den enkelte post. Kapitlene nummereres fortløpende i ulike nummerserier for de ulike departementene, mens nummereringen av postene følger et fastlagt mønster hvor postnummeret brukes som kode for hva slags type utgift eller inntekt det er tale om. Bevilgningsreglementet krever at de ulike utgiftene og inntektene skal inndeles i fire avdelinger. Dette skjer ved å inndele postnummerseriene i følgende avdelinger etter art:

Utgifter

Statens egne driftsutgifter: Postene 1 – 29

Nybygg, anlegg mv.: Postene 30 – 49

Overføringer til andre: Postene 50 – 89

Utlån, statsgjeld mv.: Postene 90 – 99

Inntekter

Salg av varer og tjenester: Postene 1 – 29

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.: Postene 30 – 49

Overføringer fra andre: Postene 50 – 89

Tilbakebetalinger mv.: Postene 90 – 99

4.2 Oversikt over budsjettets utgifter

4.2.1 Oversikt over budsjettets samlede utgifter

Forslaget til utgiftsbevilgninger på statsbudsjettet for 2014 utgjør 1 566,6 mrd. kroner medregnet lånetransaksjoner og overføring til Statens pensjonsfond utland. Sammenlignet med Saldert budsjett 2013 reduseres de samlede utgiftene med 81,6 mrd. kroner. Det er særlig redusert overføring til Statens pensjonsfond utland som bidrar til utgiftsreduksjonen. I tillegg reduseres lånetransaksjonene betydelig, blant annet som følge av at det i 2014 ikke skal betales avdrag på innenlandsk statsgjeld.

Utenom petroleumsvirksomheten, overføring til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner, foreslås det utgifter på 1 084 mrd. kroner, som er en økning fra Saldert budsjett 2013 på 46,7 mrd. kroner. Av dette utgjør økte overføringer under folketrygden 15,5 mrd. kroner og økte overføringer til kommunesektoren 12,1 mrd. kroner. Videre utgjør økte utgifter til nybygg, anlegg mv. 6,6 mrd. kroner og økte driftsutgifter 0,4 mrd. kroner.

Bevilgninger i utgiftskategorien «overføringer til andre» utgjør 76,5 pst. av de totale bevilgningene på utgiftssiden. Overføringen til Statens pensjonsfond utland og overføringene under folketrygden utgjør hoveddelen av disse bevilgningene.

Endringer fra Saldert budsjett 2013 til anslag på regnskap for 2013 er nærmere omtalt i kapittel 7.

Statsbudsjettets utgifter

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Driftsutgifter

158 057

149 266

158 456

Nybygg, anlegg mv.

62 534

65 195

71 143

Overføring til andre

1 217 914

1 187 967

1 198 524

Utlån, gjeldsavdrag mv.

209 657

224 967

138 488

Sum utgifter

1 648 162

1 627 396

1 566 611

Kilde: Finansdepartementet

4.2.2 Driftsutgifter (postene 1 – 29)

Driftsutgiftene budsjetteres over postene 1 – 29. Driftsutgiftene omfatter lønn til statsansatte og kjøp av varer og tjenester til statlige virksomheter, i tillegg til statens forretningsdrift. I forslaget til statsbudsjett for 2014 utgjør driftsutgiftene 158,5 mrd. kroner. Det blir ikke bevilget driftsutgifter og driftsinntekter for statsaksjeselskap, statsforetak og statlige virksomheter som er omgjort til stiftelser, ettersom disse ikke er inkludert i statsbudsjettet. Det bevilges heller ikke driftsutgifter på postene 1 – 29 for statlige nettobudsjetterte virksomheter eller helseforetak. Samtidig er det enkelte utgifter som budsjetteres over postene 1 – 29 som har mer karakter av overføringer enn av drift. Dette gjelder bl.a. pensjoner til statsansatte mv. under Statens pensjonskasse.

Tabell 4.2 gir en oversikt over de største utgiftsområdene innenfor statens driftsutgifter. Fra Saldert budsjett 2013 til budsjettforslaget for 2014 øker driftsutgiftene samlet sett med 0,3 pst. De spesifiserte utgiftsgruppene i tabellen summerer seg til 137 mrd. kroner, tilsvarende 86,4 pst. av driftsutgiftene. Tabellen viser at store underliggende etater som Arbeids- og velferdsetaten, Forsvaret, samferdselsetatene og politi og påtalemyndighet representerer de største driftsutgiftene.

I Regjeringens budsjettforslag utgjør Forsvarets driftsutgifter 31,1 mrd. kroner, hvilket tilsvarer 19,6 pst. av de samlede driftsutgiftene. Utgiftene foreslås økt med 0,7 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2013, blant annet for å ta høyde for pris- og lønnsvekst.

Driftsutgiftene til politi og påtalemyndighet foreslås økt med 0,8 mrd. kroner til 14,3 mrd. kroner, og vil med dette utgjøre 9 pst. av de samlede driftsutgiftene. Økningen fra Saldert budsjett 2013 inkluderer blant annet økt bemanning i politiet og økte utgifter i Politiets sikkerhetstjeneste.

I Regjeringens budsjettforslag utgjør driftsutgiftene til Statens vegvesen, Jernbaneverket og Statens jernbanetilsyn til sammen 9,8 pst. av de samlede driftsutgiftene. Sammenlignet med Saldert budsjett 2013 foreslås Statens vegvesens driftsutgifter økt med 0,5 mrd. kroner, mens driftsutgiftene til Jernbaneverket og Statens jernbanetilsyn foreslås økt med til sammen 0,4 mrd. kroner.

For gruppen øvrige direktorater mv. er det tatt utgangspunkt i listen over sentraladministrative organer fra forvaltningsdatabasen til Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste. For 2014 utgjør driftsutgiftene for disse virksomhetene til sammen 15,9 mrd. kroner, tilsvarende 10 pst. av de samlede driftsutgiftene på statsbudsjettet.

Mesteparten av utgiftene under Statens pensjonskasse i tabellen er utgifter til pensjoner til statsansatte mv. som dekkes etter lov om Statens pensjonskasse. Det resterende omfatter arbeidsgiveravgift til folketrygden for arbeidsgiverdelen av pensjonsinnskuddet mv., samt erstatningsutbetalinger under forsikringsordningene og utgifter til særskilte pensjoner fra statskassen. Driftsresultatet til Statens pensjonskasse inngår i driftsresultatet til statens forretningsdrift.

Driftsresultatet til statens forretningsdrift består av de ulike forvaltningsbedriftenes driftsinntekter fratrukket driftsutgifter, avskrivninger, renter og eventuelle avsetninger til reguleringsfond. Driftsresultatet skal ifølge bevilgningsreglementet føres opp i statsbudsjettets utgiftsdel. Denne bestemmelsen omfatter forvaltningsbedriftene under budsjettkapitlene 2445 – 2490. Driftsresultatet føres på post 24. Statsaksjeselskap, statsforetak eller andre statsbedrifter som er organisert som egne rettssubjekter, tas ikke med på statsbudsjettet med brutto inntekter og utgifter.

Tabell 4.1 Driftsutgifter (postene 1 – 29)

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Forsvaret

30 463

30 963

31 131

Statens pensjonskasse

9 902

10 358

10 042

Departementene og Statsministerens kontor

6 828

6 868

7 429

Barne- og ungdomstiltak

5 647

5 820

6 060

Rettsvesen

2 316

2 326

2 400

Kriminalomsorg

3 787

3 795

3 918

Utlendingsdirektoratet

2 389

2 614

2 602

Politi og påtalemyndighet

13 465

13 600

14 267

Arbeids- og velferdsetaten

10 511

10 556

10 880

Statens vegvesen

9 271

9 305

9 796

Jernbaneverket og Statens jernbanetilsyn

5 358

5 362

5 748

Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

6 392

6 432

6 528

Øvrige direktorater mv.

15 149

15 449

15 860

Statens forretningsdrift

-22

225

-484

Tilfeldige utgifter, inkludert statlig lønnsoppgjør, trygdeoppgjør mv.

14 821

2 767

10 800

Andre driftsutgifter

21 780

22 827

21 479

Sum driftsutgifter

158 057

149 266

158 456

Kilde: Finansdepartementet

Brutto driftsinntekter i statens forretningsdrift tas inn i budsjettet på underpost som et negativt beløp, siden de føres på budsjettets utgiftsside. Et negativt tall for statens forretningsdrift i tabell 4.2 betyr dermed at det er et netto driftsoverskudd. Unntaket fra bruttoprinsippet gjelder bare driftsbudsjettet. For investeringsutgifter, tilskudd mv., følges bruttoprinsippet for føringer i statsbudsjettet også for forretningsdriften. Disse beløpene inngår i oversiktene over de ulike utgiftsartene nedenfor.

Selv om alle investeringer i forretningsdriften blir utgiftsført brutto, blir renter beregnet som om statens netto investeringsbidrag skulle være et lån fra statskassen, og det foretas avskrivninger på grunnlag av bokført kapital. Avskrivninger og renter blir ført som underposter på post 24, og det samlede avskrivnings- og rentebeløp for den samlede forretningsdriften tas til inntekt på statsbudsjettets inntektsside, jf. nærmere omtale av forretningsdriften i avsnitt 4.3.2.

For 2014 foreslås det bevilget 10,8 mrd. kroner på kap. 2309 Tilfeldige utgifter, post 01 Driftsutgifter. Denne bevilgningen benyttes blant annet til å dekke utgifter til lønnsoppgjør for statsansatte, regulering av pensjoner mv. i folketrygden, takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, samt uforutsette utgifter i løpet av det kommende budsjettåret. På bakgrunn av ovennevnte vil ikke hele det bevilgede beløpet på denne posten bli regnskapsført som driftsutgifter ved regnskapsavslutningen. I anslag på regnskap for 2013 er bevilgningsøkningene som følge av trygdeoppgjøret våren 2013 fordelt på ulike overføringsordninger, mens det er lagt til grunn at kap. 2309, post 01 reduseres tilsvarende. Dette bidrar til å forklare hvorfor anslag på regnskap for inneværende år er lavere enn bevilgningen i Saldert budsjett 2013. Forslag om nedsettelse av bevilgningen under kap. 2309, post 01 for inneværende år vil bli fremmet i nysalderingsproposisjonen for 2013-budsjettet senere i høst.

4.2.3 Nybygg, anlegg mv. (postene 30 – 49)

Utgiftene til investeringer budsjetteres på postene 30 – 49 og omfatter nybygg og anlegg, vedlikehold, ombygginger og utstyrsanskaffelser som er så betydelige at de har karakter av investering. Bevilgningene på postene 30 – 49 gir imidlertid ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet ettersom blant annet investeringer i helseforetakene finansieres med tilskudd over statsbudsjettet og deler av vegutbyggingene finansieres med bompenger som ikke budsjetteres på statsbudsjettet.

Investeringer i forretningsdriften vil også framkomme i statens balansekonto som fast kapital, mens investeringer i konsumkapital ikke aktiveres.

Tabell 4.2 Nybygg, anlegg mv. (postene 30 – 49)

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Statens petroleumsvirksomhet

28 000

30 000

30 000

Forsvaret

10 778

10 775

10 851

Riksveganlegg

10 550

10 645

11 689

Jernbaneverket

6 088

6 417

9 909

Statsbygg

1 817

1 949

2 059

Bygg utenfor husleieordningen

478

595

891

Øvrige direktorater mv.

2 717

2 766

3 209

Andre investeringsbevilgninger

2 107

2 049

2 535

Sum investeringer

62 534

65 195

71 143

Kilde: Finansdepartementet

I Regjeringens budsjettforslag for 2014 utgjør bevilgningene på postene 30 – 49 til sammen 71,1 mrd. kroner. Dette er 8,6 mrd. kroner mer enn i Saldert budsjett 2013. Størstedelen av statens investeringer foretas innenfor petroleumsvirksomheten, Forsvaret og samferdselssektoren. Utenom disse investeringsformålene utgjør de statlige byggebevilgningene en stor del av investeringene.

Regjeringen foreslår å bevilge til sammen 21,6 mrd. kroner til investeringer under Statens vegvesen og Jernbaneverket. Dette tilsvarer 30,4 pst. av de samlede investeringsutgiftene. Sammenlignet med Saldert budsjett 2013 foreslås investeringene under Statens vegvesen og Jernbaneverket økt med henholdsvis 1,1 og 3,8 mrd. kroner, som innebærer økninger på henholdsvis 10,8 og 62,8 pst.

Investeringene innenfor statens petroleumsvirksomhet foreslås økt med 2 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2013. Utgiftene utgjør dermed 30 mrd. kroner.

4.2.4 Overføringer til andre (postene 50 – 89)

Overføringer til andre budsjetteres på postene 50 – 89 i statsbudsjettet. Overføringene deles inn i tre faste undergrupper:

Overføringer til andre statsregnskap: Postene 50 – 59

Overføringer til kommuneforvaltningen: Postene 60 – 69

Andre overføringer: Postene 70 – 89

Tabell 4.3 Overføringer til andre (postene 50 – 89)

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Postene 50 – 59

Overføring til Statens pensjonsfond utland

373 185

343 929

314 129

Overføring til nettobudsjetterte virksomheter

34 094

34 135

35 871

Øvrige overføringer til andre statsregnskap (fond mv.)

10 836

10 963

11 209

Sum overføringer til andre statsregnskap

418 116

389 028

361 209

Postene 60 – 69

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

143 467

143 528

151 369

Øvrige overføringer til kommuneforvaltningen

44 852

45 091

49 016

Sum overføringer til kommuneforvaltningen

188 319

188 619

200 385

Postene 70 – 89

Folketrygden

369 046

368 118

384 547

Øvrige overføringer

242 433

242 203

252 383

Sum andre overføringer

611 479

610 321

636 930

Sum overføringer til andre (postene 50 – 89)

1 217 914

1 187 967

1 198 524

Kilde: Finansdepartementet

Den største bevilgningen på 50-postene er overføringen fra statsbudsjettet til Statens pensjonsfond utland. Denne overføringen tilsvarer statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten. Fra Saldert budsjett 2013 til budsjettforslaget for 2014 reduseres overføringene til andre statsregnskap samlet sett med 56,9 mrd. kroner. Dette skyldes hovedsakelig at overføringen til Statens pensjonsfond utland reduseres med 59,1 mrd. kroner.

Postene 50 – 59 brukes også til overføringer til statlige institusjoner hvor drifts- og investeringsutgifter gis som en netto bevilgning. Slike institusjoner er underlagt departemental instruksjonsmyndighet og defineres ikke som selvstendige rettssubjekter. Blant annet er Norges forskningsråd, universitetene og de statlige høgskolene nettobudsjetterte virksomheter. Samlet foreslås det bevilget 35,9 mrd. kroner til de nettobudsjetterte virksomhetene i 2014. Dette er en økning på 1,8 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2013. Det vises til vedlegg 3 for nærmere oversikt over den samlede aktiviteten i disse virksomhetene og spesifikasjon av kontantbeholdningen i virksomhetene.

Overføringer til statlige fond eller avsetningskonti i Norges Bank budsjetteres på overføringspostene til andre statsregnskap (postene 50 – 59). Når Stortinget har vedtatt en bevilgning, overfører det aktuelle departement midlene til et slikt fond, og utbetaling fra fondene skjer dels i budsjettåret og dels i påfølgende år.

Postene 60 – 69 omfatter overføring til kommunenes og fylkeskommunenes forvaltningsbudsjetter. Overføringer til kommunesektoren gis dels som rammetilskudd over Kommunal- og regionaldepartementets budsjett og dels som øremerkede tilskudd som bevilges over flere departementers budsjetter. Kommunesektoren har i tillegg inntekter fra blant annet skatt og gebyrer.

Regjeringen legger opp til fortsatt vekst i kommunesektorens inntekter i 2014. Innenfor det økonomiske opplegget for kommunesektoren legges det opp til en reell vekst i sektorens samlede inntekter i 2014 på 7,7 mrd. kroner, tilsvarende 2 pst. Av den samlede veksten er 5,2 mrd. kroner frie inntekter, tilsvarende 1,7 pst. Inntektsveksten er regnet fra anslått inntektsnivå i 2013 i Revidert nasjonalbudsjett 2013.

Samlet foreslås det rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner på 151,4 mrd. kroner. Dette er en økning på 7,9 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2013. Nivået på rammetilskuddene til kommunesektoren kan variere betydelig fra år til år som følge av tekniske endringer, herunder størrelsen på de kommunale skattørene.

Sammenlignet med Saldert budsjett 2013 foreslås de øremerkede tilskuddene økt med 4,2 mrd. kroner, til 49 mrd. kroner. Økningen skyldes blant annet økt kompensasjon for merverdiavgift (1,3 mrd. kroner), økte utgifter til integreringstilskudd (0,9 mrd. kroner) og økte utgifter til toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester (0,8 mrd. kroner).

Utgiftspostene 70 – 89 omfatter overføringer til private, for eksempel husholdninger, organisasjoner, private bedrifter mv. Disse overføringene utgjør til sammen 636,9 mrd. kroner i forslaget til statsbudsjett for 2014. Av dette utgjør utgifter under folketrygden 384,5 mrd. kroner. Postene omfatter også overføringer til statlige foretak som er organisert som selvstendige rettssubjekter. Dette gjelder blant annet tilskudd til de regionale helseforetakene. Det foreslås samlede tilskudd til helseforetakene på 118,3 mrd. kroner i 2014. Dette er en økning på 6,4 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2013.

Overføringer til private utenom folketrygden og helseforetakene utgjør 134,1 mrd. kroner i budsjettforslaget for 2014. Dette er en økning på 3,6 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2013. Disse overføringene inkluderer et bredt spekter av ordninger som er forskjellige med hensyn til målgrupper, formål og bevilgningsstørrelse. Eksempler på tilskudd er barnetrygd, kontantstøtte, AFP-tilskudd, tilskudd til internasjonale organisasjoner, bistandsmidler og renter på innenlandsk statsgjeld. Utgiftene til renter på innenlandsk statsgjeld i 2014 anslås å gå ned med 2,7 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2013.

4.2.5 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90 – 99)

Postene 90 – 99 på statsbudsjettets utgiftsside inneholder bevilgninger som endrer sammensetningen av statens formuesportefølje i kapitalregnskapet. De største postene i 2014 er utlån mv. til statsbankene, utlån i boliglånsordningen i Statens pensjonskasse og kapitalinnskudd i Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging.

Tabell 4.4 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90 – 99)

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Avdrag innenlandsk statsgjeld

66 544

66 544

0

Lån mv. til statsbankene

111 214

112 810

102 850

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

21 000

33 500

26 500

Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging

10 000

10 000

5 000

Andre lånetransaksjoner

899

2 113

4 138

Sum utlån, statsgjeld mv.

209 657

224 967

138 488

Kilde: Finansdepartementet

Samlet reduseres utgiftene på postene 90 – 99 med 71,2 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2013. Dette skyldes hovedsakelig at det i 2013 skal betales 66,5 mrd. kroner i avdrag på innenlandsk statsgjeld, mens det ikke er slike lån med forfall i 2014. Når avdrag på innenlandsk statsgjeld holdes utenom, reduseres samlede utlån mv. med 4,6 mrd. kroner, fra 143,1 mrd. kroner til 138,5 mrd. kroner.

Lån mv. til statsbankene omfatter utlån gjennom Statens lånekasse for utdanning på 21,6 mrd. kroner, utlån gjennom Husbanken på 19,9 mrd. kroner og lån til Innovasjon Norge og SIVA på til sammen 41,9 mrd. kroner. Videre er utlån på 19,5 mrd. kroner under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportkreditt Norge AS medregnet her.

Til utlån i boliglånsordningen i Statens pensjonskasse foreslås det en bevilgning på 26,5 mrd. kroner i 2014. Dette er en økning på 5,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2013. Videre foreslås det bevilget 5 mrd. kroner til Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging. Det foreslås ikke lånetransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten i 2014.

4.3 Oversikt over statsbudsjettets inntekter

4.3.1 Oversikt over statsbudsjettets samlede inntekter

De samlede inntektsbevilgningene på statsbudsjettet for 2014 er anslått til 1 516,2 mrd. kroner, medregnet lånetransaksjoner og overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Skatter og avgifter fra Fastlands-Norge utgjør 896,9 mrd. kroner, mens de samlede petroleumsinntektene utgjør 344,1 mrd. kroner. Disse inntektene utgjør til sammen 81,9 pst. av de samlede inntektene. Inntekter utenom overføringen fra Statens pensjonsfond utland og tilbakebetalinger av lånetransaksjoner foreslås budsjettert med 1 295 mrd. kroner. Dette er en reduksjon fra Saldert budsjett 2013 med 19,8 mrd. kroner. Reduksjonen skyldes i stor grad at petroleumsinntektene reduseres med 57,1 mrd. kroner. I motsatt retning trekker økte skatter og avgifter fra Fastlands-Norge på 41 mrd. kroner.

Tabell 4.5 Statsbudsjettets inntekter

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Salg av varer og tjenester (driftsinntekter)

146 178

145 115

133 236

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.

24 056

21 382

24 936

Skatter, avgifter og andre overføringer

1 268 270

1 235 931

1 269 951

Tilbakebetalinger mv.

84 935

84 409

88 029

Sum inntekter

1 523 440

1 486 838

1 516 152

Kilde: Finansdepartementet

4.3.2 Statsbudsjettets driftsinntekter (postene 1 – 29)

Driftsinntektene foreslås bevilget med 133,2 mrd. kroner i 2014. Driftsinntektene fra petroleumsvirksomheten utgjør 115,5 mrd. kroner, som er 86,7 pst. av de samlede driftsinntektene.

Tabell 4.6 Driftsinntekter (postene 1 – 29)

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Statens petroleumsvirksomhet

129 000

127 300

115 500

Andre driftsinntekter

17 178

17 815

17 736

Sum driftsinntekter

146 178

145 115

133 236

Kilde: Finansdepartementet

I tillegg til inntekter fra petroleumsvirksomheten nyttes postene 1 – 29 på statsbudsjettets inntektsside for inntekter fra salg av varer og tjenester, for eksempel:

salg av materiell, publikasjoner og andre varer

utleie av materiell, bygninger og anlegg

oppdrag

gebyrer

tilfeldige inntekter

Statens forretningsdrift

Inntektsbevilgningene under statens forretningsdrift omfatter flere inntektsarter, men omtales samlet nedenfor.

Statens forretningsdrift vil i 2014 bestå av virksomheten under forvaltningsbedriftene Statsbygg, Garanti-instituttet for eksportkreditt (GIEK), Statens kartverk, Statens pensjonskasse og NVE Anlegg.

I 2014 er det budsjettert med 1,9 mrd. kroner i inntekter under statens forretningsdrift.

Det samlede avskrivningsbeløpet for den statlige forretningsdriften føres under kap. 5491 Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift. Avskrivningene beregnes på grunnlag av bokført kapital per 31. desember året før budsjettåret. Det benyttes et lineært avskrivningssystem, der avskrivningstiden for ulike avskrivningsobjekter varierer med forventet levetid. Ved salg av eiendommer i Statsbygg avskrives også bokført verdi av eiendommene. Avskrivningene utgiftsføres under hver enkelt virksomhets driftsbudsjett. Sum avskrivninger i 2014 beløper seg til 858 mill. kroner.

Renter av statens kapital i forretningsdriften tas samlet til inntekt under kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift. Grunnlaget for renteberegningen er bedriftenes brutto investeringer fratrukket avskrivninger og bedriftenes egne avsetninger til investeringsformål. Rentesatsen for netto investeringsbidraget det enkelte år tilsvarer gjennomsnittlig rente på 5-års statsobligasjoner i 12-månedersperioden fram til 30. september året før budsjettåret. Renter av statens kapital i forretningsdriften foreslås budsjettert med 81,8 mill. kroner i 2014.

Avsetning til investeringsformål tas til inntekt under hver enkelt virksomhet som foretar slike avsetninger. Avsetningen utgjør en del av kontantoverskuddet fra driften som benyttes til å finansiere investeringer. Det aktuelle beløpet utgiftsføres på driftsbudsjettet under hver enkelt forvaltningsbedrift før driftsresultatet fastsettes, og avsetningene må derfor også føres opp på statsbudsjettets inntektsside. Samlede avsetninger til investeringsformål i 2014 er 943,7 mill. kroner.

I tabell 4.8 er inntektene på statsbudsjettet under statens forretningsdrift splittet opp. I tillegg til tallene nevnt i tabellen er det også andre inntekter under forretningsdriften fra tilbakeføring fra gamle ordninger under GIEK og inntekter fra salg av utstyr og eiendom på til sammen 13,7 mill. kroner.

Tabell 4.7 Renter, avskrivinger og avsetninger til investeringsformål i 2014 for statens forretningsdrift

1 000 kroner

Avskrivinger

Renter

Avsetninger til investeringsformål

Statsbygg

720 000

62 900

924 594

Statens kartverk

16 674

1 910

0

Statens pensjonskasse

116 544

16 215

18 070

NVE Anlegg

4 800

800

1 000

Sum

858 018

81 825

943 664

Kilde: Finansdepartementet

Beregning av rente for mellomværende med statskassen

Forvaltningsbedriftenes mellomværende med statskassen kan betraktes som en bruks- og kassakredittkonto for håndtering av kortsiktige likviditetssvingninger. For samtlige virksomheter under statens forretningsdrift skal det beregnes renter av mellomværende med statskassen. Renten er knyttet opp mot renten på statssertifikater etter en nærmere bestemt beregningsregel slik at den reflekterer rentenivået i Norge.

Kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift, post 81 Renter av mellomregnskapet, budsjetteres ikke.

4.3.3 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30 – 49)

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. er på 24,9 mrd. kroner i budsjettforslaget for 2014. Det er inntektene i forbindelse med nybygg, anlegg mv. i statens petroleumsvirksomhet som utgjør størstedelen av disse inntektene.

Tabell 4.8 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30 – 49)

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Statens petroleumsvirksomhet

22 000

19 300

22 800

Andre inntekter ifm. nybygg, anlegg mv.

2 056

2 082

2 136

Sum inntekter ifm. nybygg, anlegg mv.

24 056

21 382

24 936

Kilde: Finansdepartementet

Inntektspostene 30 – 49 deles i to grupper.

Postene fra 30 til 39 inneholder inntektsbevilgninger under statens forretningsdrift, herunder avskrivninger på statens kapital i statens forretningsdrift, avsetninger til investeringsformål, overføringer fra bedriftenes egne fond og andre fond, samt andre inntekter av statens forretningsdrift i forbindelse med bygg og anlegg, jf. omtalen ovenfor. Inntektene fra statens forretningsdrift i forbindelse med nybygg og anlegg mv. utgjør 1 801,7 mill. kroner. I tillegg til statens forretningsdrift er det inntekter fra Bioforsk på 19,2 mill. kroner på postene 30 – 39.

Post 30 brukes også for avskrivninger under kap. 5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten. Det foreslås inntekter på 22,8 mrd. kroner på denne posten i 2014.

Postene fra 40 til 49 gjelder salg av fast eiendom og tilskudd og refusjoner i forbindelse med statens bygge- og anleggsarbeider fra statlige særregnskap, kommuner og andre. Samlet utgjør disse inntektene 315,4 mill. kroner i 2014. Salg av eiendom fra Forsvaret og inntekter i forbindelse med Forsvarets byggevirksomhet, samt inntekter under Stortinget fra salg av pendlerboliger, utgjør de største inntektspostene.

4.3.4 Overføringer fra andre (postene 50 – 89)

Inntektspostene fra 50 til 89 på statsbudsjettets inntektsside deles inn i følgende undergrupper:

Postene fra 50 til 59 nyttes til overføringer fra andre statlige regnskaper, for eksempel statlige fond

Postene fra 60 til 69 omfatter overføringer fra kommunesektorens forvaltningsbudsjetter

Postene fra 70 til 79 brukes til statsskatt på formue og inntekt, avgifter på omsetning, produksjon og driftsmidler, avgifter på arv, dokumenter, spill og andre fiskalavgifter

Under postene fra 80 til 84 føres renteinntekter, mens utbytte på aksjer, bøter, erstatninger, tilbakebetaling av gitte tilskudd mv. budsjetteres på postene 85 – 89

Tabell 4.9 Overføringer fra andre (postene 50–89)

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Postene 50 – 59

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

123 663

116 475

133 092

Øvrige overføringer fra andre statsregnskap

189

195

186

Sum overføringer fra andre statsregnskap

123 853

116 670

133 278

Postene 60 – 69

Overføringer fra kommunesektoren

929

929

1 080

Postene 70 – 79

Inntekter under postene 70 – 79

1 087 251

1 063 100

1 084 724

Postene 80 – 89

Renter, utbytte mv.

56 237

55 232

50 869

Sum overføringer fra andre (postene 50 – 89)

1 268 270

1 235 931

1 269 951

Kilde: Finansdepartementet

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet øker med 9,4 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2013. Sammenlignet med anslag på regnskap 2013 øker overføringen med 16,6 mrd. kroner. For postene 70 – 79 reduseres inntektene med 2,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2013 til budsjettforslaget for 2014, mens inntektene på postene 80 – 89 reduseres med 5,4 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2013 til budsjettforslaget for 2014.

Skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

Skatte- og avgiftsanslagene for 2014 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2013, hvor bl.a. ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er skatte- og avgiftsanslagene basert på de vekstforutsetninger for bl.a. sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2014. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og forslaget til kommunale og fylkeskommunale skattører.

Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 896,9 mrd. kroner i 2014. Dette er en økning på 41,7 mrd. kroner, eller 4,9 pst., fra anslag på regnskap for 2013. Skatter på inntekt og formue er anslått til 259,6 mrd. kroner i 2014, som er en økning på 12,5 mrd. kroner, eller 5,1 pst., fra anslag på regnskap for 2013. Trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden i 2014 er samlet anslått til 281,9 mrd. kroner. Dette tilsvarer en økning på 12 mrd. kroner, eller 4,4 pst., fra anslag på regnskap for 2013. Inntektene fra merverdiavgiften anslås til 251 mrd. kroner i 2014. Det tilsvarer en økning på 13 mrd. kroner, eller 5,5 pst., fra anslag på regnskap for 2013. Øvrige særavgifter medregnet tollinntekter, er samlet anslått til 104,4 mrd. kroner i 2014. Det er en økning på 4,2 mrd. kroner, eller 4,2 pst., fra anslag på regnskap for 2013.

Skatte- og avgiftsopplegget for 2014 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2013 – 2014) Skatter, avgifter og toll 2014.

Utbytte

Regjeringen foreslår samlede utbytteinntekter på 26,3 mrd. kroner i 2014. Av dette gjelder 14,4 mrd. kroner utbytte fra Statoil ASA, som inngår i kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten. Regjeringens forslag innebærer en reduksjon i de samlede utbytteinntektene på 2,7 mrd. kroner sammenlignet med anslag på regnskap for 2013. Sammenlignet med Saldert budsjett 2013 reduseres utbytteinntektene med 2,4 mrd. kroner.

Samlet utbytte fra selskaper under Nærings- og handelsdepartementets forvaltning anslås til 10,3 mrd. kroner. Dette er en nedgang på 3,3 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2013. Regjeringen foreslår at det ikke tas utbytte fra Statkraft SF grunnet realiserte tap på salg av aksjer i E.ON på 14,6 mrd. kroner. For Entra Eiendom AS er det lagt til grunn et utbytte på 158 mill. kroner. Eksportfinans ASA, Electronic Chart Centre AS, Norsk Eiendomsinformasjon AS og Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS betalte ikke utbytte i 2013. Det budsjetteres heller ikke med utbytte fra disse selskapene i 2014.

Cermaq ASA inngikk 18. juli 2013 en avtale om salg av virksomhetsområdet EWOS (fôrvirksomheten) til en selskapsverdi på 6,5 mrd. kroner. Som følge av salget har Cermaq ASA meddelt at de tar sikte på å utdele et ekstraordinært utbytte, hvor statens andel vil utgjøre 2,6 – 3,0 mrd. kroner. Den 25. juni i år kjøpte staten seg opp fra en eierandel på 43,54 pst. til 59,17 pst. i Cermaq for 1,56 mrd. kroner. Beløpet ble bevilget som en formuesomplassering på 90-post. Et salg av halvparten av verdiene i et selskap med påfølgende ekstraordinært utbytte, ligger i prinsippet tett opp til et aksjesalg. På denne bakgrunn foreslår Regjeringen at det bevilges 1,8 mrd. kroner over kap. 3950, post 97 som en formuesomplassering, og at 1 mrd. kroner bevilges som et vanlig utbytte over kap. 5656, post 85.

For Statskog SF foreslås det et utbytte på 121 mill. kroner, hvorav 93 mill. kroner er ekstraordinært utbytte.

I tråd med statens utbyttepolitikk for aksjeselskaper som forvaltes av Samferdselsdepartementet, foreslås det i 2014 utbytte på 478 mill. kroner fra Avinor AS, 188 mill. kroner fra Posten Norge AS og 225 mill. kroner fra NSB AS. Det foreslås ikke utbytte fra Baneservice AS i 2014.

Det foreslås ikke utbytte fra Statnett i 2014 ettersom Regjeringen foreslår å tilføre selskapet kapital for å gjennomføre en ny investeringsplan.

Regjeringen har i tråd med vanlig praksis ikke laget egne anslag på utbytte fra de børsnoterte selskapene i 2014, men teknisk videreført utbetalt utbytte per aksje i 2013.

Tabellen nedenfor viser saldert budsjett og anslag på regnskap for utbytte fra de enkelte selskapene i 2013 og forslag i 2014.

Tabell 4.10 Utbytte fra statlig eide selskaper

Mill. kroner

Kap

Post

Selskap

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

5611

85

NSB AS

176

296

225

5616

85

Kommunalbanken AS

253

253

357

5618

85

Posten Norge AS

217

254

188

5622

85

Avinor AS

438

463

478

5625

85

Innovasjon Norge/Lavrisikoordningen

18

11

17

5625

86

Innovasjon Norge/investeringsfond Nordvest-Russland og Øst-Europa

1

0

1

5631

85/86

AS Vinmonopolet

39

60

30

5651

85

Selskaper under Landbruks- og matdepartementet¹

5

5

5

5652

85

Statskog SF

30

29

121

5656

85

Selskaper under Nærings- og handelsdepartementet²

13 623

13 000

10 333

5680

85

Statnett SF

38

117

0

5685

85

Statoil ASA

13 887

14 421

14 421

5692

85

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank

0

0

77

5693

85

Folketrygdfondet

1

1

1

Sum utbytte

28 725

28 910

26 255

¹ Veterinærmedisinsk oppdragssenter AS og Graminor AS.

² Norsk Hydro ASA, Telenor ASA, Statkraft SF, Kongsberg Gruppen ASA, DnB NOR ASA, Yara International ASA, Eksportfinans ASA, Entra Eiendom AS, Argentum Fondsinvesteringer AS, Nammo AS, Flytoget AS, Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS, Cermaq ASA, Aker Holding AS, GIEK Kredittforsikring AS, Norsk Eiendomsinformasjon AS, Electronic Chart Centre AS og Mesta AS.

Kilde: Finansdepartementet

4.3.5 Tilbakebetalinger mv. (postene 90 – 99)

Postene fra 90 til 99 på statsbudsjettets inntektsside inneholder avdrag på lån fra staten, salg av statens aksjer og obligasjoner, samt opptak av lån. Postene beskriver endringer i sammensetningen av statens formue som framkommer i statens kapitalregnskap.

Tabell 4.11 Tilbakebetalinger mv., utenom petroleumsvirksomheten (postene 90 – 99)

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok

2014

Statsbankene

66 890

66 664

72 654

Andre tilbakebetalinger

18 045

17 745

15 375

Sum tilbakebetalinger

84 935

84 409

88 029

Kilde: Finansdepartementet

Tilbakebetalingene anslås til 88 mrd. kroner i 2014. Dette er en økning på 3,1 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2013. Økningen skyldes blant annet økte tilbakebetalinger under statsbankene på til sammen 5,8 mrd. kroner. Tilbakebetalingene under boliglånsordningen i Statens pensjonskasse øker med 1,2 mrd. kroner. Videre er kapital i Romanifolkets/taternes kulturfond, Samefolkets fond og fondet for miljøvennlig gassteknologi på til sammen 2,2 mrd. kroner ført som tilbakebetalinger til statskassen i budsjettforslaget for 2014. Inkludert i beløpet for tilbakebetalinger er også inntekter på 1,8 mrd. kroner forbundet med Cermaq ASA sitt salg av EWOS.

I Saldert budsjett 2013 var det budsjettert med tilbakebetalinger på 6 mrd. kroner fra avdrag på egenbeholdning av statsobligasjoner. Videre var kapital fra Norsk kulturminnefond, Ludvig Holbergs minnefond og Finansmarkedsfondet på til sammen 1,8 mrd. kroner ført som tilbakebetaling til statskassen i Saldert budsjett 2013. Siden det ikke er budsjettert med disse inntektene i 2014, bidrar dette til å trekke ned de samlede tilbakebetalingene.

4.4 Petroleumsvirksomhetens utgifter og inntekter

4.4.1 Oversikt over petroleumsvirksomhetens utgifter og inntekter

Utgiftene til petroleumsvirksomheten består i hovedsak av Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomhetens (SDØEs) andel av investeringene på norsk kontinentalsokkel. Budsjetterte utgifter for 2014 framgår av tabell 4.13.

Tabell 4.12 Utgifter til petroleumsvirksomheten

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

SDØE – investeringer

28 000

30 000

30 000

Øvrige utgifter

2

2

2

Sum utgifter til petroleumsvirksomheten

28 002

30 002

30 002

Kilde: Finansdepartementet

SDØEs andel av investeringene på sokkelen i 2014 forventes å bli 30 mrd. kroner. Dette er en økning på 2 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2013, men i samsvar med anslag på regnskap for 2013. De største investeringene er på feltene Troll, Oseberg, Gullfaks, Heidrun og Åsgard.

Inntektene fra petroleumsvirksomheten omfatter skatt og avgift på utvinning, aksjeutbytte fra Statoil ASA og inntekter fra SDØE. Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter.

Tabell 4.13 Inntekter fra petroleumsvirksomheten

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

SDØE – driftsresultat

129 000

127 300

115 500

SDØE – avskrivinger og renter

28 400

25 700

27 700

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOx-avgift

229 900

206 510

186 510

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

13 887

14 421

14 421

Sum inntekter fra petroleumsvirksomheten

401 187

373 931

344 131

Kilde: Finansdepartementet

Driftsresultat fra SDØE er anslått til 115,5 mrd. kroner for 2014. Det er en reduksjon på 13,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2013. Mens det i Saldert budsjett 2013 var lagt til grunn en gjennomsnittlig oljepris på 625 kroner per fat i 2013, legges det nå til grunn en forventet pris på 623,2 kroner per fat i 2013 og 600 kroner per fat i 2014 målt i løpende priser.

De kalkulatoriske størrelsene avskrivninger og renter inngår som utgifter ved beregningen av SDØEs driftsresultat, samtidig som de føres som inntekter på egne poster. På denne måten skiller man ut den delen av driftsinntektene som dekker avskrivning av investeringer og finansieringskostnadene ved investeringene.

Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås til 186,5 mrd. kroner i 2014. Dette er 20 mrd. kroner lavere enn anslag på regnskap for 2013.

Påløpte skatter og avgifter anslås til 194,5 mrd. kroner i 2013 og 178,7 mrd. kroner i 2014. Forskjellen mellom betalte skatter og påløpte skatter har sammenheng med reglene om innbetaling av terminskatt. Disse gjør at det er et etterslep i betalte skatter i forhold til påløpte skatter.

Ettersom det ikke foreligger offentlig informasjon med prognose for Statoil ASAs årsresultat for 2013, legges det i budsjettet for 2014 til grunn en teknisk videreføring av utbyttet fra Statoil ASA i 2013. Dette utgjør 14,4 mrd. kroner.

Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er summen av inntekter fra petroleumsvirksomheten fratrukket utgiftene. Tabell 4.15 viser hvordan netto kontantstrøm framkommer.

Tabell 4.14 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Inntekter SDØE

157 400

153 000

143 200

- Utgifter SDØE

28 002

30 002

30 002

+ Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

229 900

206 510

186 510

+ Aksjeutbytte fra Statoil ASA

13 887

14 421

14 421

= Netto kontantstrøm

373 185

343 929

314 129

Kilde: Finansdepartementet

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er anslått til 314,1 mrd. kroner i 2014. Dette er 59,1 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2013, og 29,8 mrd. kroner lavere enn i anslag på regnskap for 2013.

Det budsjetteres ikke med lånetransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten i 2014.

4.4.2 Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet fra statsbudsjettets utgiftsside på kap. 2800 til Statens pensjonsfond utland. Sammen med avkastningen på Statens pensjonsfonds kapital utgjør denne overføringen fondets samlede inntekter.

Den delen av fondets inntekter som forutsettes anvendt over statsbudsjettet til å dekke det oljekorrigerte underskuddet, overføres deretter fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettets inntektsside. Det blir dermed avsatt midler i utenlandsdelen av Statens pensjonsfond dersom overføringen fra fondet til statsbudsjettet er lavere enn netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten. Det budsjetteres ikke med lånetransaksjoner til kjøp av aksjer og inntekter fra salg av aksjer innenfor petroleumsvirksomheten i 2014.

Grunnkapitalen i Statens pensjonsfond Norge stammer i hovedsak fra overskudd på trygderegnskapene etter innføringen av folketrygden i 1967 og fram til slutten av 1970-tallet. Avkastningen av midlene i Statens pensjonsfond Norge overføres ikke til statskassen, men legges løpende til denne delen av fondet.

Anslagene på overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland vil bli endret i løpet av budsjettåret, basert på oppdaterte anslag på kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten og statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd. Tilbakeføringen fra fondet for 2014 vil bli endelig fastsatt ut fra anslag på statsregnskapet i forbindelse med nysalderingen av budsjettet i desember 2014. Fondets forskrifter sier at statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i sin helhet skal overføres til fondet. Denne overføringen fastlegges dermed endelig ut fra regnskapsførte netto petroleumsinntekter som framkommer først etter terminavslutning. Det innebærer at det vil kunne være avvik mellom den budsjetterte overføringen i nysalderingen og regnskapet.

Verdien i Statens pensjonsfond anslås til 4 882 mrd. kroner ved utgangen av 2013, mens anslaget for verdien ved utgangen av 2014 er på 5 366 mrd. kroner. Utlandsdelen av Statens pensjonsfond anslås til 4 729 mrd. kroner ved utgangen av 2013 og 5 203 mrd. kroner ved utgangen av 2014.

Tabell 4.15 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter 2013 – 2014

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet

373 185

343 929

314 129

- Overført til statskassen

123 663

116 475

133 092

+ Renter og utbytte

130 600

129 400

146 600

= Overskudd i Statens pensjonsfond

380 122

356 855

327 637

Memo:

Anslått kapital i Statens pensjonsfond per 31.12.2014 (målt til markedsverdi)

5 366 mrd. kroner

Hvorav utlandsdelen utgjør

5 203 mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

4.5 Oppsummering. Saldering av statsbudsjettet og finansieringsbehov

Statsbudsjettet gjøres opp i balanse før lånetransaksjoner. Brutto finansieringsbehov bestemmes derfor av differansen mellom utlån og tilbakebetalinger og bevilges over kap. 5999 Statslånemidler, post 90. Brutto finansieringsbehov anslås til 50,5 mrd. kroner i 2014. Bevilgningen til statslånemidler er en saldering av statsbudsjettets inntekter og utgifter medregnet lånetransaksjoner. Ved nysalderingen om høsten gjøres det et endelig vedtak om statslånemidler. Ved årsavslutningen blir statsregnskapet gjort opp, og det blir foretatt en endelig årsavslutningsrapportering slik at kap. 5999 viser bruttofinansieringsbehovet slik det framkommer i regnskapet. Brutto finansieringsbehov vil kunne avvike fra budsjettvedtaket i forbindelse med nysalderingen om høsten som følge av at det endelige regnskapet på de enkelte budsjettpostene vil kunne avvike noe fra de vedtatte bevilgningene.

Tabell 4.16 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mill. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 314 841

1 285 954

1 295 032

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 438 505

1 402 429

1 428 123

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1 – 2)

-123 663

-116 475

-133 092

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

123 663

116 475

133 092

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0

0

0

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.

209 657

224 967

138 488

7.

Tilbakebetalinger mv.

84 935

84 409

88 029

8.

Utlån mv., netto (6 – 7)

124 722

140 558

50 459

9.

Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8 – 5)

124 722

140 558

50 459

Kilde: Finansdepartementet

5 Folketrygdens utgifter og inntekter

5.1 Folketrygdens utgifter

Folketrygdens budsjett omfatter utgifter under programområdene 28 Foreldrepenger, 29 Sosiale formål, 30 Stønad ved helsetjenester og 33 Arbeidsliv. Ansvaret for de ulike delene av folketrygden er fordelt mellom fire departementer. Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet har ansvar for programområde 28 Foreldrepenger. Arbeidsdepartementet har ansvar for programområde 29 Sosiale formål og for størstedelen av programområde 33 Arbeidsliv. Helse- og omsorgsdepartementet har ansvar for programområde 30 Stønad ved helsetjenester. Fiskeri- og kystdepartementet har ansvar for ett budsjettkapittel under programområde 33 Arbeidsliv.

Regjeringens samlede forslag til utgifter under alle folketrygdens programområder for 2014 er på 384 850,9 mill. kroner. Det er en økning på 15 515,1 mill. kroner fra Saldert budsjett 2013.

Tabell 5.1 Folketrygdens utgifter

Mill. kroner

Programområde

Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Gul bok 2014

Endr. Saldert budsjett 2013 til Gul bok 2014

28 Foreldrepenger

18 063,2

17 185,0

18 482,0

2,3 pst.

29 Sosiale formål

313 826,4

315 239,0

327 927,3

4,5 pst.

30 Helsetjenester

25 376,2

25 170,0

26 851,6

5,8 pst.

33 Arbeidsliv

12 070,0

10 815,0

11 590,0

-4,0 pst.

Sum

369 335,8

368 409,0

384 850,9

4,2 pst.

Kilde: Finansdepartementet

Regjeringen foreslår å overføre ansvaret for folketrygdloven § 5 – 24 Stønad til helsetjenester i utlandet fra Arbeidsdepartementet til Helse- og omsorgsdepartementet. Utgiftene til formålet, anslått til 470 mill. kroner i 2014, overføres fra programområde 29 til programområde 30. Holdes dette utenfor, anslås utgiftene til programområde 29 og programområde 30 å øke med hhv. 4,6 pst. og 4,0 pst. fra Saldert budsjett 2013 til Gul bok 2014.

Programområde 28 Foreldrepenger

Programområdet omfatter foreldrepenger til yrkesaktive, engangsstønad ved fødsel og adopsjon og feriepenger av foreldrepenger mv. Stønadsordningene under dette programområdet skal kompensere for inntektsbortfall i forbindelse med fødsel og adopsjon og sikre økonomisk støtte til foreldre som ikke har opptjent rett til foreldrepenger.

Det foreslås bevilget 18 482 mill. kroner på kap. 2530 Foreldrepenger. Det er en økning fra Saldert budsjett 2013 på 418,8 mill. kroner, eller 2,3 pst. Veksten i antall barn i aldersgruppen for foreldrepenger i 2013 anslås nå lavere enn i saldert budsjett. Utgiftsveksten fra 2013 til 2014 skyldes forventet vekst i antall barn i aldersgruppen for foreldrepenger i 2014, økt utbetalingsgrunnlag til foreldrene, samt utvidelser av foreldrepengeordningen de senere år.

Programområde 29 Sosiale formål

Programområdet omfatter ordninger som skal kompensere for inntektsbortfall ved sykdom og uførhet (sykepenger, arbeidsavklaringspenger og uførepensjon), pensjoner (alderspensjon og etterlattepensjon), stønader til enslige forsørgere, stønader og hjelpemidler til personer med nedsatt funksjonsevne og enkelte andre formål. Det foreslås bevilget 327 927,3 mill. kroner i 2014. Det er en økning fra Saldert budsjett 2013 på 14 100,9 mill. kroner, eller 4,5 pst.

Figur 5.1 Antall mottakere av helserelaterte trygdeytelser¹ (venstre akse, i 1 000 personer) og mottakere av disse ytelsene som andel av befolkningen i alderen 18 – 66 år (høyre akse, i pst.), justert for dobbelttellinger². Tall ved utgangen av året 2001–2012.

¹ Sykepenger, varig uførepensjon og arbeidsavklaringspenger (summen av attføringspenger, rehabiliteringspenger og tidsbegrenset uførestønad fram til innføringen av arbeidsavklaringspenger 1. mars 2010).

² Personer som mottar flere ytelser samtidig eller i løpet av samme år.

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Figur 5.1 viser utviklingen i både antall og andel personer som mottok helserelaterte ytelser i perioden 2001 – 2012. I figuren er det korrigert for at enkelte kan motta flere ytelser samtidig.

Antall mottakere av de helserelaterte ytelsene har økt fra i underkant av 500 000 i 2001 til 590 000 i 2012. Antallet har økt i hele perioden, med unntak av en nedgang fra 2003 til 2004 og fra 2010 til 2011. Antall mottakere målt som andel av befolkningen i alderen 18 – 66 år har imidlertid vært relativt stabil i perioden. Det er særlig blant mottakere av arbeidsavklaringspenger at økningen har vært stor i perioden. Fra 2011 til 2012 har det vært en økning i antall mottakere av uførepensjon og en liten økning i antall mottakere av sykepenger, mens det har vært en nedgang i antall mottakere av arbeidsavklaringspenger.

Sykepenger

Det foreslås bevilget 38 520,7 mill. kroner på kap. 2650 Sykepenger i 2014. Det er en økning fra Saldert budsjett 2013 på 860,5 mill. kroner, eller 2,3 pst.

I Saldert budsjett 2013 ble det lagt til grunn 1 pst. vekst i det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatte fra 2012 til 2013. På bakgrunn av utviklingen i første halvår 2013 opprettholdes dette anslaget. Fra 2013 til 2014 legges det til grunn nullvekst i fraværet per sysselsatt. Sykepengeutgiftene påvirkes også av endringer i sysselsettingen og sykepengegrunnlaget (lønnsnivået for sykmeldte). Sysselsettingen anslås nå å øke med 1,1 pst. og sykepengegrunnlaget med 3,9 pst. i 2013. Dette er en liten nedjustering fra anslagene som lå til grunn for Saldert budsjett 2013. For 2014 forventes en økning i sysselsettingen på 1 pst. og i sykepengegrunnlaget på 3,5 pst.

IA-avtalen har blant annet som mål å redusere det totale sykefraværet[1] med minst 20 pst. fra nivået i 2. kvartal 2001. Det sesongkorrigerte sykefraværet i 2. kvartal 2013 var 6,5 pst. Dette er 9,5 pst. lavere enn i 2. kvartal 2001.

Arbeidsavklaringspenger

Det foreslås bevilget 34 110 mill. kroner på kap. 2651 Arbeidsavklaringspenger i 2014. Det er en reduksjon fra Saldert budsjett 2013 på 2 869,8 mill. kroner, eller 7,8 pst.

Gjennomsnittlig antall mottakere av arbeidsavklaringspenger i 2012 var 168 100 personer, vel 1 000 færre enn lagt til grunn for Saldert budsjett 2013. Reduksjonen skyldes hovedsakelig lavere tilgang enn forventet. Basert på utviklingen hittil i år forventes antall mottakere å falle til gjennomsnittlig 164 800 personer i 2013. Det er 6 200 færre enn lagt til grunn for saldert budsjett. Dette medfører reduserte utgifter både i 2013 og 2014, som bare delvis motvirkes av veksten i gjennomsnittlig utbetaling per mottaker som følge av G-reguleringen 1. mai 2013. I 2014 ventes en ytterligere nedgang til gjennomsnittlig 153 900 mottakere av arbeidsavklaringspenger. I mars 2014 utløper maksimal stønadsperiode for de som ble innvilget arbeidsavklaringspenger ved opprettelsen av ytelsen i mars 2010. Det er forventet at mange av disse vil ha avgang fra arbeidsavklaringspenger i 2014, og det antas at størstedelen av disse avgangene vil være til uførepensjon.

Uførepensjon

Det foreslås bevilget 64 158 mill. kroner på kap. 2655 Uførhet i 2014. Det er en økning fra Saldert budsjett 2013 på 2 789 mill. kroner, eller 4,5 pst.

Ved utgangen av første halvår 2013 var det registrert 307 100 mottakere av uførepensjon, tilsvarende 9,4 pst. av befolkningen i alderen 18 – 66 år. Det er 3 300 færre personer enn på samme tidspunkt i fjor, som skyldes både lavere tilgang og høyere avgang. Gjennomsnittlig antall mottakere anslås til 308 000 i 2013 og 315 400 i 2014. Veksten i antall mottakere fra 2013 til 2014 følger hovedsakelig av økt tilgang fra arbeidsavklaringspenger, jf. omtale ovenfor. Veksten i gjennomsnittlig utbetaling per mottaker som følge av G-reguleringen 1. mai 2013, bidrar også til økte utgifter i 2013 og 2014 sammenlignet med Saldert budsjett 2013.

Alderspensjon

Det foreslås bevilget 176 039 mill. kroner på kap. 2670 Alderdom i 2014. Det er en økning fra Saldert budsjett 2013 på 13 831 mill. kroner, eller 8,5 pst.

De nærmeste årene vil utgiftene til alderspensjon fortsatt øke kraftig. Dette skyldes både at antallet alderspensjonister øker og at de nye pensjonistene har høyere opptjent pensjon enn gjennomsnittet for de eksisterende alderspensjonistene. Det anslås gjennomsnittlig 781 800 alderspensjonister i 2013, en økning på 39 000 personer sammenlignet med 2012. Gjennomsnittlig antall alderspensjonister i 2014 anslås til 819 200 personer. I perioden 2015–2017 anslås gjennomsnittlig antall alderspensjonister å øke med 29 000 personer årlig.

Den sterke veksten i antall alderspensjonister under 67 år etter innføringen av fleksibelt uttak av alderspensjon mellom 62 og 75 år i 2011, har vært avtakende siden 2. kvartal 2012, og antas å bli noe svakere også framover. For 2013 legges det nå til grunn gjennomsnittlig 64 500 alderspensjonister under 67 år. Det er 3 400 færre enn i Saldert budsjett 2013. For 2014 legges det til grunn gjennomsnittlig 74 400 alderspensjonister under 67 år. Utgiftene til alderspensjon over tid påvirkes i liten grad av fleksibel alderspensjon, siden tidlig uttak gir en lavere årlig pensjon for den enkelte. Selv om mange tar ut alderspensjon, fortsetter yrkesaktiviteten å øke i aldersgruppen over 60 år, og mange kombinerer arbeid og uttak av alderspensjon.

Stønad til enslige forsørgere

Det foreslås bevilget 3 614,3 mill. kroner på kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far i 2014. Det er en reduksjon fra Saldert budsjett 2013 på 24 mill. kroner, eller 0,7 pst.

Antall mottakere av overgangsstønad har vært avtakende siden 2010. Ved utgangen av første halvår 2013 var det 21 200 enslige forsørgere med overgangsstønad. Dette er 4,2 pst. færre enn på samme tidspunkt i 2012. Det legges til grunn en nedgang i gjennomsnittlig antall mottakere i 2013 og 2014, blant annet som følge av innstramminger i regelverket for overgangsstønad i 2012 og 2013. Økt gjennomsnittlig utbetaling per mottaker som følge av G-reguleringen 1. mai 2013 bidrar isolert sett til å øke utgiftene.

Mottakere av overgangsstønad betaler skatt etter den såkalte skattebegrensningsregelen. Regjeringen foreslår at overgangsstønad skattlegges som lønn for nye mottakere fra 1. april 2014. For å kompensere for økt skatt foreslås det å øke årlig maksimal overgangsstønad fra 2 G til 2,36 G. Det vises til nærmere omtale i Prop. 1 LS (2013 – 2014) Skatter, avgifter og toll 2014. Regjeringen foreslår videre å øke bidragsforskottet til enslige forsørgere med barn over 11 år og inntekt under 235 101 kroner. Satsen foreslås økt med 1/3 av ordinær sats fra 1. juli 2014.

Programområde 30 Stønad ved helsetjenester

Programområdet omfatter folketrygdens bidrag til finansiering av helsetjenester, herunder lege- og psykologhjelp, fysioterapi samt legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept. Det foreslås bevilget 26 851,6 mill. kroner i 2014. Sammenlignet med Saldert budsjett 2013 er det en økning på 1 475,4 mill. kroner, eller 5,8 pst.

Refusjon av legemidler på blå resept er den største utgiften på stønadsbudsjettet for helsetjenester. Folketrygdens utgifter til refusjon av legemidler forventes å bli 8,5 mrd. kroner i 2013 og 8,8 mrd. kroner i 2014. Det foreslås å justere systemet for prissetting av legemidler i 2014, med en anslått innsparing for folketrygden på 124 mill. kroner. Det foreslås overført 300 mill. kroner fra folketrygden til helseforetakenes rammer fordi helseforetakene får betalingsansvar for visse kreftlegemidler.

I 2012 ble det utstedt om lag 1,2 mill. frikort under ordningen med utgiftstak for egenandeler til legehjelp, psykologhjelp, legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept, og pasientreiser mv. (egenandelstak 1). Folketrygdens utgifter til ordningen var 4 mrd. kroner i 2012, mens oppdaterte anslag for 2013 tilsier utgifter på 3,9 mrd. kroner. I 2014 forventes utgiftene å øke til om lag samme nivå som i 2012.

Egenandelstak 1 foreslås økt med 3,2 pst. fra 2 040 til 2 105 kroner. Egenandelstak 2 foreslås økt med 1,9 pst. fra 2 620 til 2 670 kroner. Egenandelene for legehjelp, psykolog- og fysioterapitjenester, poliklinikk, lab/røntgen, opphold ved opptreningsinstitusjoner og klimareiser samt pasientreiser foreslås økt med 1,5 pst. i gjennomsnitt. Egenandelen for pasientreiser, opptreningsinstitusjoner og klimareiser foreslås økt fra 1. januar 2014. Øvrige egenandeler under takordningene foreslås økt fra 1. juli 2014.

Programområde 33 Arbeidsliv

Programområdet omfatter dagpenger ved arbeidsledighet, statsgaranti for lønnskrav ved konkurs og stønad ved arbeidsledighet for fiskere og fangstmenn. Det foreslås bevilget 11 590 mill. kroner på programområde 33 Arbeidsliv i 2014. Det er en reduksjon fra Saldert budsjett 2013 på 480 mill. kroner, eller 4,0 pst.

Dagpenger ved arbeidsledighet

Det foreslås bevilget 10 800 mill. kroner på kap. 2541 Dagpenger i 2014. Det er en reduksjon på 500 mill. kroner, eller 4,4 pst. sammenlignet med Saldert budsjett 2013.

I 2012 mottok i gjennomsnitt 53 100 personer dagpenger. Det var i gjennomsnitt 54 800 dagpengemottakere i 1. halvår 2013. Sammenlignet med samme periode i 2012 er dette en nedgang på om lag 4 pst., tilsvarende 2 100 dagpengemottakere. Dagpengebevilgningen for 2013 ble redusert til 10 mrd. kroner i forbindelse med behandlingen av Revidert nasjonalbudsjett 2013.

Den anslåtte utgiftsøkningen på 800 mill. kroner fra 2013 til 2014 skyldes i hovedsak økte ledighetsanslag og økt gjennomsnittlig utbetaling som følge av lønnsvekst i 2013. I tillegg antas det at andelen av de registrerte ledige som mottar dagpenger øker noe fra 2013 til 2014.

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs

Det foreslås bevilget 690 mill. kroner på kap. 2542 Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs i 2014. Det er en reduksjon på 15 mill. kroner, tilsvarende 2,1 pst., sammenlignet med Saldert budsjett 2013.

Utbetalingene i lønnsgarantiordningen følger i hovedsak av innkomne saker i utbetalingsåret og foregående år. Utgiftene til ordningen i 2013 anslås nå til 750 mill. kroner, mens utgiftene i 2012 var om lag 815 mill. kroner. Utviklingen i antall konkurser og nye saker under lønnsgarantiordningen er usikker, og vil bl.a. avhenge av utviklingen i norsk og internasjonal økonomi framover. På bakgrunn av noe etterslep før saker etter nye konkurser kommer inn til behandling, forventer NAV Lønnsgaranti at antall saker fortsatt vil kunne gå ned en periode. Utgiftene i 2014 anslås ut fra dette til 690 mill. kroner.

5.2 Utgiftsutviklingen i folketrygden – realvekst

Tabell 5.2 viser realveksten i folketrygdens utgifter i faste 2014-kroner og i prosent. Utgiftsformålene er delt inn i forholdsvis ensartede grupper, jf. fotnote til tabellen. Dagpenger mv. er ikke inkludert i tabellen. Beløpene for perioden 2007–2012 er basert på regnskapstall, mens beløpene for 2013 er anslag på regnskap. For 2014 brukes utgiftsanslag ved uendret regelverk fra 2013 til 2014.

For sykepenger og foreldrepenger framkommer realveksten ved at utgiftene justeres for lønnsutviklingen. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger, uførepensjon, alderspensjon, enslige forsørgere og etterlatte justeres for utviklingen i folketrygdens grunnbeløp (G). For de øvrige ytelsene vises det til forklaringer i fotnote til tabellen.

Samlet sett har det vært en realvekst i folketrygdens utgifter hvert år siden 2007. Utgiftsveksten har begrenset handlingsrommet i budsjettpolitikken i betydelig grad, og det forventes at dette vil gjelde også i de kommende årene. Framskrivninger av folketrygdens utgifter utenom dagpenger mv. viser en reell utgiftsvekst på 11,3 mrd. kroner hvert år i treårsperioden 2015 – 2017, tilsvarende en samlet vekst på 34 mrd. kroner, jf. omtale av flerårige budsjettkonsekvenser i kap. 10. Veksten drives hovedsakelig av økte utgifter til alderspensjon.

Hovedtrekkene i utviklingen som ligger til grunn for tabell 5.2 og figur 5.2 er:

Sykepenger Gjennom 2007 var det trygdefinansierte sykefraværet relativt stabilt, før det igjen økte i 2008 og spesielt i 2009. I 2010 var det en betydelig nedgang i sykefraværet sammenlignet med året før. Nedgangen fortsatte i 2011 og 2012. For 2013 legges det til grunn 1 pst. vekst i det trygdefinansierte fraværet per sysselsatt. For 2014 legges det til grunn nullvekst. Realveksten i sykepengeutgiftene påvirkes også av endringer i sysselsettingen. Den underliggende sysselsettingsveksten har vært positiv i hele perioden utenom en svak nedgang i 2009 og 2010. I 2013 og 2014 anslås realveksten i folketrygdens sykepengeutgifter til hhv. 2,2 pst. og 1,1 pst.

Arbeidsavklaringspenger Fra 1. mars 2010 er rehabiliteringspenger, attføringspenger og tidsbegrenset uførestønad slått sammen under betegnelsen arbeidsavklaringspenger. Disse ytelsene er derfor gruppert sammen under arbeidsavklaringspenger for hele tidsperioden tabellen dekker. I 2009 økte utgiftene til rehabiliteringspenger, attføringspenger og tidsbegrenset uførestønad samlet sett med 3,4 mrd. 2014-kroner, tilsvarende 10,6 pst. Utgiftene til alle tre ordninger økte. Det må ses i sammenheng med utviklingen på arbeidsmarkedet og veksten i sykefraværet i 2008 og 2009. I 2010 økte utgiftene med 7,1 pst. Veksten antas å være knyttet til overgangen til nytt regelverk. Dette understøttes av lavere vekst i 2011, og en nedgang på 4,2 pst. i 2012. Utgiftene anslås nå ytterligere redusert med 3,9 pst. reelt i 2013 og 6,8 pst. i 2014, jf. omtale av arbeidsavklaringspenger under punkt 5.1.

Uførepensjon Utgiftene til varig uførepensjon følger i stor grad utviklingen i antall mottakere. Antallet uførepensjonister var relativt stabilt i perioden 2007 – 2009. Veksten på uføreområdet i denne perioden var hovedsakelig innenfor tidsbegrenset uførestønad, som er inkludert i tallene for arbeidsavklaringspenger. Realveksten i 2010 og 2011 er i tråd med den demografiske utviklingen i befolkningen. I 2012 var det høy overgang til uførepensjon fra arbeidsavklaringspenger. Det har sammenheng med at vedtakene til mange tidligere mottakere av tidsbegrenset uførestønad opphørte i desember 2011, og at mange av disse fikk innvilget varig uførepensjon i 2012. Tilgangen til uførepensjon i første halvår 2013 tilsier en nedgang i antall mottakere. Mot slutten av 2013 og i 2014 forventes veksten igjen å ta seg opp, jf. omtale av arbeidsavklaringspenger under punkt 5.1.

Alderspensjon Fram til og med 2009 økte gjennomsnittlig antall alderspensjonister relativt svakt, med om lag 5 000 personer i året. Utgiftsveksten i denne perioden skyldtes hovedsakelig økte tilleggspensjoner og opptrapping av minstepensjonen i perioden 2008 – 2010. Fra 2010 har veksten i antall alderspensjonister over 67 år vært økende. Fra 2013 til 2014 anslås antallet å øke med nærmere 28 000 personer. Fra 2011 ble det mulig å ta ut alderspensjon fra fylte 62 år. Høy vekst i antall alderspensjonister under 67 år bidro til at utgiftene til alderspensjon fra 2010 til 2011 økte med 9,9 mrd. 2014-kroner, tilsvarende 7,2 pst. Også i 2012 økte utgiftene mye, med 6,8 pst. reelt. I årene framover vil utgiftene til alderspensjoner fortsette å øke kraftig. Dette skyldes både at antallet alderspensjonister øker og at de nye pensjonistene har høyere opptjent pensjon enn gjennomsnittet for de eksisterende alderspensjonistene.

Tabell 5.2 Utviklingen i folketrygdens utgifter etter stønadstype 2007 – 2014. Realvekst i mill. 2014-kroner²

Stønadsutgifter¹:

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Sykepenger

36 990

39 070

43 450

39 960

38 470

36 970

37 780

38 210

vekst i mill. kroner

-540

2 080

4 380

-3 490

-1 490

-1 500

810

430

vekst i pst.

-1,4

5,6

11,2

-8,0

-3,7

-3,9

2,2

1,1

Arbeidsavklaringspenger

32 220

32 410

35 840

38 370

39 370

37 730

36 250

33 770

vekst i mill. kroner

480

190

3 430

2 530

1 000

-1 640

-1 480

-2 480

vekst i pst.

1,5

0,6

10,6

7,1

2,6

-4,2

-3,9

-6,8

Uførepensjon

59 950

60 360

60 560

61 240

61 790

63 050

62 640

64 040

vekst i mill. kroner

-520

410

200

680

550

1 260

-410

1 400

vekst i pst.

-0,9

0,7

0,3

1,1

0,9

2,0

-0,7

2,2

Alderspensjon

126 630

129 990

133 590

138 140

148 040

158 110

166 800

176 030

vekst i mill. kroner

2 270

3 360

3 600

4 550

9 900

10 070

8 690

9 230

vekst i pst.

1,8

2,7

2,8

3,4

7,2

6,8

5,5

5,5

Enslige forsørgere og etterlatte

7 480

7 090

6 950

6 750

6 480

6 160

5 950

5 570

vekst i mill. kroner

-550

-390

-140

-200

-270

-320

-210

-380

vekst i pst.

-6,8

-5,2

-2,0

-2,9

-4,0

-4,9

-3,4

-6,4

Foreldrepenger

14 960

15 510

16 690

17 210

17 600

17 600

17 790

18 490

vekst i mill. kroner

310

550

1 180

520

390

0

190

700

vekst i pst.

2,1

3,7

7,6

3,1

2,3

0,0

1,1

3,9

Medisiner og hjelpemidler

15 280

15 540

15 630

16 320

15 870

16 310

16 730

17 760

vekst i mill. kroner

90

260

90

690

-450

440

420

1 030

vekst i pst.

0,6

1,7

0,6

4,4

-2,8

2,8

2,6

6,2

Andre helseformål

12 990

12 930

13 630

14 180

14 410

14 800

15 070

15 320

vekst i mill. kroner

760

-60

700

550

230

390

270

250

vekst i pst.

6,2

-0,5

5,4

4,0

1,6

2,7

1,8

1,7

Øvrige stønader

3 870

3 840

3 900

3 850

3 860

3 850

3 810

3 790

vekst i mill. kroner

70

-30

60

-50

10

-10

-40

-20

vekst i pst.

1,8

-0,8

1,6

-1,3

0,3

-0,3

-1,0

-0,5

Sum:

310 370

316 740

330 240

336 020

345 890

354 580

362 820

372 980

vekst i mill. kroner

2 370

6 370

13 500

5 780

9 870

8 690

8 240

10 160

vekst i pst.

0,8

2,1

4,3

1,8

2,9

2,5

2,3

2,8

¹ Sykepenger omfatter kap. 2650 unntatt tilretteleggingstilskudd. Arbeidsavklaringspenger omfatter kap. 2651 unntatt legeerklæringer, samt kap. 2652 Rehabiliteringspenger, kap. 2653 Attføringspenger og kap. 2655 post 74 Tidsbegrenset uførestønad fram til innføringen av arbeidsavklaringspenger fra 1. mars 2010. Uførepensjon omfatter kap. 2655 unntatt tidsbegrenset uførestønad og menerstatning ved yrkesskade. Alderspensjon omfatter kap. 2670. Enslige forsørgere og etterlatte omfatter kap. 2680 Etterlatte og kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far. Forskuttering av underholdsbidrag på kap. 2620 post 76 er korrigert for inntekter fra bidragspliktige. Foreldrepenger omfatter kap. 2530. Medisiner og hjelpemidler omfatter kap. 2751 (sykepleieartikler og blåreseptmedisiner), deler av kap. 2752 (refusjon egenbetaling blåreseptmedisiner) og de hjelpemiddelrelaterte postene på kap. 2661. Andre helseformål omfatter kap. 2690 og programområde 30 Helsevern, unntatt ovennevnte utgifter under kap. 2751 og kap. 2752. Øvrige stønader omfatter de resterende stønadsordningene under programområde 29 Sosiale formål (bl.a. grunn- og hjelpestønad). Det er korrigert for større tekniske endringer i perioden.

² Utgiftene til arbeidsavklaringspenger, uførepensjon, alderspensjon, enslige forsørgere og etterlatte er deflatert med veksten i folketrygdens grunnbeløp (G). For sykepenger og foreldrepenger benyttes gjennomsnittlig årslønnsvekst. Andre helseformål er justert med dels konsumprisindeksen og dels lønnsvekst. For medisiner er det lagt til grunn at den observerte prisstigningen motsvares av en kvalitetsforbedring, slik at de nominelle tallene gir et dekkende uttrykk for realveksten. Hjelpemidler og øvrige stønader er justert med konsumprisindeksen.

Kilde: Finansdepartementet

Figur 5.2 Realvekst i utgiftene til utvalgte formål 2007 – 2014. Indeksert slik at 2007=100.

Kilde: Finansdepartementet

Figur 5.3 Andel av regnskapsførte utgifter til folketrygden i 2012 (2014-kroner).

Kilde: Finansdepartementet

Enslige forsørgere og etterlatte Utgiftene til enslige forsørgere og etterlatte har vært reelt avtakende i hele perioden. Fram til og med 2008 var det en nedgang i antall mottakere av overgangsstønad. Nedgangen kan knyttes både til den positive utviklingen på arbeidsmarkedet og til den økte barnehagedekningen i denne perioden. Etter noe vekst i 2009 og 2010, falt antall mottakere igjen i 2011 og 2012. Andelen mottakere med redusert overgangsstønad som følge av høy arbeidsinntekt, har økt gjennom hele perioden. Innstramminger i regelverket for overgangsstønad bidrar også til å redusere realveksten i 2012 og 2013. Utgiftene til etterlattepensjoner har falt, bl.a. som følge av økt yrkesdeltakelse blant kvinner. For 2013 og 2014 anslås en samlet nedgang i folketrygdens utgifter til enslige forsørgere og etterlatte på hhv. 3,4 pst. og 6,4 pst.

Foreldrepenger Det har vært realvekst i utgiftene til foreldrepenger gjennom hele perioden med unntak av 2012. Dette skyldes blant annet flere utvidelser av foreldrepengeordningen, økt yrkesdeltakelse blant mødre som har ført til at flere har rett til foreldrepenger, og at økt uttak blant fedre har gitt høyere gjennomsnittlig utbetalingsgrunnlag enn tidligere. Det forventes at utgiftene til foreldrepenger vil øke reelt med 1,1 pst. i 2013 og 3,9 pst i 2014.

Medisiner og hjelpemidler Ulike prisregulerende tiltak har bidratt til å dempe veksten i utgiftene til legemidler i perioden. Blant annet har årlig maksimalprisregulering av reseptpliktige legemidler og trinnprismodellen for generiske legemidler gitt innsparinger. Det anslås at utgiftene øker med 6,2 pst. fra 2013 til 2014, i hovedsak grunnet forventet underliggende volumvekst. Økte utgifter til legemidler kan blant annet knyttes til legemidler som finansieres gjennom ordningen med individuell refusjon.

Andre helseformål Utgiftene til andre helseformål har økt gjennom perioden, men vekstraten har variert betydelig. Veksten er særlig knyttet til egenandelstak 1, innføringen av automatisk frikort, refusjon for legetjenester og tannlegehjelp. Det anslås en realvekst på 1,7 pst. i utgiftene til andre helseformål fra 2013 til 2014.

5.3 Folketrygdens finansieringsbehov

Folketrygdens utgifter inngår i budsjettet på linje med andre utgifter, men er på inntektssiden formelt knyttet til de store avgiftsordningene (arbeidsgiveravgift og trygdeavgift) og enkelte gebyrer og refusjoner mv., jf. folketrygdloven 28. februar 1997 nr. 19, del VIII, Finansielle bestemmelser.

Folketrygdens inntekter i 2014 anslås til 283 897,3 mill. kroner, med følgende hovedelementer: Trygdeavgift på 116 400 mill. kroner (jf. kap. 5700, post 71), arbeidsgiveravgift på 165 500 mill. kroner (jf. kap. 5700, post 72), samt enkelte mindre inntekter på til sammen 1 997,3 mill. kroner (vederlag, gebyrer, ulike refusjoner, dividende mv., jf. kapitlene 5701, 5704 og 5705). Utgiftene utgjør som opplyst i avsnitt 5.1, til sammen 384 850,9 mill. kroner.

Differansen mellom folketrygdens utgifter og inntekter innebærer et beregnet finansieringsbehov for folketrygden i 2014 på 100 953,6 mill. kroner. En del av dekningen av folketrygdens utgifter skal skje gjennom tilskudd fra staten, dvs. uten henvisning til de store avgiftsordningene eller andre spesifiserte inntekter, jf. folketrygdloven § 23 – 10 tredje ledd. Utgiftene som dekkes ved direkte overføringer fra staten er anslått til 17 091,6 mill. kroner for 2014, jf. romertallsvedtak II, Folketrygden.

6 Bestillingsfullmakter, tilsagnsfullmakter og garantifullmakter

6.1 Bestillings- og tilsagnsfullmakter

I sammenheng med budsjettet for 2014 foreslås det bestillings- og tilsagnsfullmakter for i alt 58 025 mill. kroner, mot 47 626 mill. kroner i 2013.

Forslagene til bestillingsfullmakter utgjør i alt 39 863 mill. kroner, mot 28 326 mill. kroner i 2013. Under Forsvarsdepartementet er det foreslått bestillingsfullmakter på 37 472 mill. kroner, mot 26 472 mill. kroner i 2013. Det fremmes forslag om tilsagnsfullmakter på i alt 18 162 mill. kroner, mot 19 300 mill. kroner i 2013. Utover fullmaktene i tabell 6.1, foreslås det enkelte tilsagnsfullmakter uten en beløpsramme, for eksempel en fullmakt som hjemler at Statens lånekasse for utdanning kan gi tilsagn om støtte for vårhalvåret 2015 etter de samme satser som for høsthalvåret 2014.

Tabell 6.1 Oversikt over bestillingsfullmakter og tilsagnsfullmakter

1 000 kroner

Kap

Post

Betegnelse

Bestillingsfullmakt

Tilsagnsfullmakt

117

EØS-finansieringsordningene:

75

EØS-finansieringsordningen 2009 – 2014

3 738 500

76

Den norske finansieringsordningen 2009 – 2014

3 209 200

161

Næringsutvikling:

70

Næringsutvikling

20 000

165

Forskning, kompetanseheving og evaluering:

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

287 000

166

Miljø og bærekraftig utvikling mv.:

73

Klima- og skogsatsingen

1 720 000

74

Fornybar energi

10 000

220

Utdanningsdirektoratet:

70

Tilskudd til læremidler o.a.

30 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen:

21

Spesielle driftsutgifter

20 000

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter:

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

184 000

320

Allmenne kulturformål:

73

Nasjonale kulturbygg

419 500

322

Billedkunst, kunsthåndverk og offentlig rom:

50

Kunst i offentlige rom

32 500

440

Politidirektoratet – politi- og lensmannsetaten:

01

Driftsutgifter

65 000

454

Redningshelikoptertjenesten:

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

592 000

490

Utlendingsdirektoratet:

71

Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i mottak og informasjon til au pairer

3 000

72

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger

50 000

551

Regional utvikling og nyskaping:

61

Næringsrettede midler til regional utvikling, kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift

100 000

581

Bolig- og bomiljøtiltak:

74

Tilskudd til bolig-, by- og områdeutvikling

23 600

76

Tilskudd til utleieboliger

423 700

77

Kompetansetilskudd til bærekraftig bolig- og byggkvalitet

29 900

78

Boligsosialt kompetansetilskudd

101 800

586

Tilskudd til omsorgsboliger og sykehjemsplasser:

64

Investeringstilskudd

3 523 700

634

Arbeidsmarkedstiltak:

76

Tiltak for arbeidssøkere

2 590 680

77

Varig tilrettelagt arbeid

695 610

710

Nasjonalt folkehelseinstitutt:

21

Spesielle driftsutgifter

180 000

761

Omsorgstjeneste:

79

Andre tilskudd

1 000

1062

Kystverket:

30

Nyanlegg og større vedlikehold

623 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

3 000

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg

20 000

1148

Naturskade – erstatninger:

71

Naturskade, erstatninger

91 900

1350

Jernbaneverket:

23, 25 og 30

Drift, vedlikehold og investeringer

800 000

30

Investeringer i linjen

20 000

1420

Miljødirektoratet:

22

Statlige vannmiljøtiltak

40 000

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder

55 000

31

Tiltak i verneområder

3 000

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner

3 900

35

Statlige erverv, nytt skogvern

116 400

78

Friluftsformål

18 000

85

Nasjonalparksentre og andre naturinformasjonssentre

2 000

1429

Riksantikvaren:

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap

30 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

10 000

74

Tilskudd til fartøyvern

12 000

1602

Finanstilsynet:

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

10 000

1610

Toll- og avgiftsetaten:

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

40 000

1618

Skatteetaten:

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

30 000

1634

Statens innkrevingssentral:

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

5 000

1700

Forsvarsdepartementet:

73

Forskning og utvikling

68 000

1720

Felles ledelse og kommandoapparat:

01

Driftsutgifter

430 000

1725

Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben:

01

Driftsutgifter

75 000

1731

Hæren:

01

Driftsutgifter

130 000

1732

Sjøforsvaret:

01

Driftsutgifter

810 000

1733

Luftforsvaret:

01

Driftsutgifter

750 000

1734

Heimevernet:

01

Driftsutgifter

65 000

1740

Forsvarets logistikkorganisasjon:

01

Driftsutgifter

1 200 000

1760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg:

01

Driftsutgifter

100 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel

80 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

17 000 000

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel

165 000

1761

Nye kampfly med baseløsning:

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

14 500 000

1790

Kystvakten:

01

Driftsutgifter

2 080 000

1791

Redningshelikoptertjenesten:

01

Driftsutgifter

60 000

1792

Norske styrker i utlandet:

01

Driftsutgifter

25 000

1795

Kulturelle og allmennyttige formål:

01

Driftsutgifter

2 000

1825

Energiomlegging og utvikling av energi- og klimateknologi:

50

Overføring til Energifondet

400 000

1840

CO₂-håndtering:

75

Tilskudd, CO₂-håndtering internasjonalt

1 000

2421

Innovasjon Norge:

72

Forsknings- og utviklingskontrakter

100 000

Kilde: Finansdepartementet

6.2 Statlige garantier

For 2014 bes det om fullmakt til å gi nye garantier innenfor følgende totale garantirammer under disse ordningene:

Utenriksdepartementet

Import fra utviklingsland

50 mill. kroner

Kjøp av prevensjonsimplantater til bruk i utviklingsland

140 mill. USD

Nærings- og handelsdepartementet

Innovasjon Norge

138 mill. kroner

GIEK

Alminnelig garantiordning

145 000 mill. kroner

Eksport/investering i utviklingsland

3 150 mill. kroner

Byggelån innenfor skipsbyggings- industrien

5 000 mill. kroner

Garantiordning for langsiktige kraftavtaler

20 000 mill. kroner

Fiskeri- og kystdepartementet

Innovasjon Norge

Samlet ramme for garantiavtale med Norges Råfisklag

320 mill. kroner

Finansdepartementet

Den nordiske investeringsbank

Grunnkapital til Den nordiske investeringsbank

1 244 mill. euro

Prosjektinvesteringslån

329 mill. euro

Miljølån

61 mill. euro

Olje- og energidepartementet

Gassco AS

1 000 mill. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Det vises for øvrig til spesifisert oversikt over statens garantiansvar og utbetalinger i 2012 i Meld. St. 3 (2012 – 2013) Statsrekneskapen for 2012, vedlegg 4.

Økonomireglementet for staten med tilhørende utfyllende bestemmelser fastsetter normalvilkår for statlige garantier. Normalvilkårene er basert på tidligere generelle behandlinger i Stortinget av garantisaker, senest på grunnlag av Dokument nr. 3:6 (1995 – 96), jf. Innst. S. nr. 218 (1995 – 96). Stortinget har imidlertid akseptert unntak fra normalvilkårene for flere av de eksisterende ordningene. Det forutsettes at de tidligere godtatte unntakene kan legges til grunn også for garantier som gis i 2014. Vilkårene for de enkelte garantiordningene omtales i departementenes fagproposisjoner.

7 Gjennomføringen av inneværende års budsjett

I dette kapitlet gis det en oversikt over gjennomføringen av inneværende års budsjett basert på anslag på regnskap for 2013. I tillegg gis det en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2013.

7.1 Anslag på regnskap for 2013

7.1.1 Statsbudsjettets utgifter

Anslag på regnskap for utgiftsbevilgningene i statsbudsjettet utgjør nå 1 627,4 mrd. kroner for 2013. Da er lånetransaksjoner og overføringen til Statens pensjonsfond utland inkludert. Anslaget er 20,8 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2013. Den viktigste grunnen til reduksjonen er at overføringen til Statens pensjonsfond utland nå anslås å bli 29,3 mrd. kroner lavere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2013, jf. nærmere omtale i avsnitt 7.1.4 nedenfor.

Utenom petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og overføringen til Statens pensjonsfond utland, anslås utgiftene å gå ned 8,8 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2013.

Utgiftene utenom lånetransaksjoner ble satt opp med knapt 0,2 mrd. kroner ved behandlingen av proposisjoner fremmet før Revidert nasjonalbudsjett 2013. Dette gjaldt tiltak for å styrke samfunnssikkerheten og politiberedskapen (113 mill. kroner), rehabilitering av Slottsplassen (40 mill. kroner) og norsk deltakelse i petroleumsvirksomhet på islandsk sokkel (3 mill. kroner).

Ifm. Revidert nasjonalbudsjett 2013 ble utgiftene til dagpenger satt ned med 1,3 mrd. kroner, mens renteutgiftene ble anslått 1,1 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2013. Videre ble blant annet anslagene for utgiftene i folketrygden ekskl. dagpenger mv. satt ned med 4,5 mrd. kroner. På enkelte områder ble utgiftene økt. Dette gjaldt blant annet økte utgifter på 0,4 mrd. kroner under Statsbygg, herunder til sikringstiltak i regjeringskvartalet og byggeprosjekter i høgskole- og universitetssektoren. Utgiftene ble også økt under Jernbaneverket (0,3 mrd. kroner) og Utlendingsdirektoratet (0,3 mrd. kroner).

I anslag på regnskap for 2013 anslås renteutgiftene å gå ned med ytterligere 0,1 mrd. kroner sammenlignet med Revidert nasjonalbudsjett 2013, eller med 1,2 mrd. kroner i forhold til Saldert budsjett 2013. Anslaget for utgiftene til dagpenger holdes uendret. Videre er det i anslag på regnskap for 2013 tatt høyde for proposisjoner med forslag om tilleggsbevilgninger som er fremmet etter Revidert nasjonalbudsjett 2013, samt innarbeidet oppdaterte anslag for folketrygdens utgifter ekskl. dagpenger mv. Utover dette er det i anslag på regnskap 2013 lagt til grunn at tilleggsbevilgninger som fremmes i andre halvår, og som isolert sett bidrar til å svekke budsjettbalansen, dekkes ved tilsvarende nedsettelse av avsetningen til tilfeldige utgifter.

Tabell 7.1 Statsbudsjettets utgifter

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Endring fra Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Driftsutgifter

158 057

-8 790

149 266

Nybygg, anlegg mv.

62 534

2 661

65 195

Overføringer til andre

1 217 914

-29 947

1 187 967

Utlån, gjeldsavdrag mv.

209 657

15 310

224 967

Sum utgifter

1 648 162

-20 766

1 627 396

Kilde: Finansdepartementet

I Saldert budsjett 2013 ble det bevilget 14,8 mrd. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. I anslag på regnskap er det lagt til grunn at bevilgningene til lønnsoppgjøret i staten og trygdeoppgjøret mv. dekkes ved reduksjon av bevilgningen under dette kapitlet. Trygdeoppgjøret mv. er nå gjennomført. De bevilgningsmessige konsekvensene av dette er i anslag på regnskap fordelt på en rekke kapitler og poster. Dette bidrar til å forklare at nivået på driftsutgiftene er redusert i forhold til Saldert budsjett 2013. Kap. 2309 er bevilget som driftsutgifter, mens merutgiftene knyttet til trygdeoppgjøret isolert sett øker overføringene på statsbudsjettet.

I nysalderingsproposisjonen som fremmes senere i høst, vil det bli gjort rede for fordelingen av lønnsoppgjøret på kapittel og post, og fremmet forslag om nedsettelse av bevilgningen under kap. 2309.

7.1.2 Statsbudsjettets inntekter

De samlede inntektene på statsbudsjettet for 2013 anslås nå til 1 486,8 mrd. kroner medregnet lånetransaksjoner og overføringen fra Statens pensjonsfond utland. Dette er en reduksjon på 36,6 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2013. Reduksjonen skyldes i stor grad at anslagene for petroleumsinntektene er satt ned med 27,3 mrd. kroner. Videre er anslaget for overføringen fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet satt ned med 7,2 mrd. kroner som følge av at det oljekorrigerte budsjettunderskuddet nå anslås å bli lavere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2013.

Inntekter utenom petroleumsinntekter, lånetransaksjoner og overføring fra Statens pensjonsfond utland anslås nå å bli 1,6 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2013. Av dette utgjør reduserte skatter og avgifter fra Fastlands-Norge 0,7 mrd. kroner. De reviderte tallene for 2013 er basert på en gjennomgang av statistikken for innbetalte skatter og avgifter hittil i år, samt nye anslag for bl.a. sysselsetting, etterspørsel og lønns- og prisvekst. Anslaget for direkte skatter og folketrygdavgifter er redusert med til sammen 0,7 mrd. kroner. Inntektene fra merverdiavgiften er økt med 2 mrd. kroner, mens øvrige særavgifter og tollinntekter samlet sett er satt ned med 2 mrd. kroner. Videre anslås renteinntektene nå 1,3 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2013. Inntekter utenom skatter, avgifter og renter anslås nå 0,4 mrd. kroner høyere enn anslaget fra i fjor.

Tabell 7.2 Statsbudsjettets inntekter

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Endring fra Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Driftsinntekter

146 178

-1 063

145 115

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.

24 056

-2 674

21 382

Skatter, avgifter og andre overføringer

1 268 270

-32 339

1 235 931

Tilbakebetalinger mv.

84 935

-526

84 409

Sum inntekter

1 523 440

-36 602

1 486 838

Kilde: Finansdepartementet

Tilbakebetalinger på lån mv. forventes nå å bli 84,4 mrd. kroner. Reduksjonen fra Saldert budsjett 2013 skyldes blant annet at anslaget for tilbakebetaling av lån innenfor boliglånsordningen i Statens pensjonskasse er satt ned med 0,5 mrd. kroner.

7.1.3 Folketrygdens utgifter, inntekter og finansieringsbehov

Folketrygdens inntekter og utgifter medregnes i statsbudsjettet. Folketrygdens finansieringsbehov, som framkommer ved at folketrygdens inntekter bare delvis finansierer folketrygdens utgifter, dekkes ved et statstilskudd fastsatt gjennom et eget vedtak. Ved salderingen av statsbudsjettet for 2013 samtykket Stortinget i at finansieringsbehovet ble dekket.

Utenom effekten av trygde- og takstoppgjøret i 2013, anslås folketrygdens utgifter nå å bli 6,9 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2013. Medregnet trygde- og takstoppgjøret anslås utgiftene 0,9 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2013. I saldert budsjett budsjetteres bevilgningene til trygde- og takstoppgjøret på kap. 2309 Tilfeldige utgifter. Folketrygdens inntekter bl.a. fra trygdeavgiften og arbeidsgiveravgiften anslås å bli 4,7 mrd. kroner høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2013. Folketrygdens finansieringsbehov anslås dermed nå til 96,4 mrd. kroner i 2013, mot 102 mrd. kroner i Saldert budsjett 2013.

I nysalderingsproposisjonen som legges fram senere i høst vil det bli fremmet forslag til vedtak om folketrygdens finansieringsbehov i 2013 basert på anslagsendringer mv. gjennom året.

7.1.4 Petroleumsvirksomhetens utgifter og inntekter

Oversikt over petroleumsvirksomhetens utgifter og inntekter

Petroleumsvirksomhetens inntekter fratrukket utgifter gir netto kontantstrøm fra virksomheten. Hva som inngår i petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter er fastsatt i § 3 i lov om Statens pensjonsfond.

Tabell 7.3 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Endring fra Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Inntekter SDØE

157 400

-4 400

153 000

-

Utgifter SDØE

28 000

2 000

30 000

-

Fjerningsutgifter på kontinentalsokkelen

2

0

2

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

229 900

-23 390

206 510

+

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

13 887

534

14 421

=

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

373 185

-29 256

343 929

Kilde: Finansdepartementet

Petroleumsutgifter

Utgiftene til petroleumsvirksomhet består av andelen av investeringer på sokkelen som dekkes av Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten (SDØE) og utgifter knyttet til disponering av innretninger på sokkelen.

Utgiftene til petroleumsvirksomheten anslås nå til 30 mrd. kroner i 2013. Dette er 2 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2013, og gjelder økte investeringsutgifter under SDØE.

Petroleumsinntekter

Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter. Inntektene anslås til 153 mrd. kroner i 2013. I Saldert budsjett 2013 var inntektene fra SDØE anslått til 157,4 mrd. kroner, noe som innebærer at anslaget er redusert med 4,4 mrd. kroner. Videre omfatter inntektene fra petroleumsvirksomheten skatt og avgift på utvinning, samt aksjeutbytte fra Statoil ASA. Staten har i 2013 mottatt utbytte på 14,4 mrd. kroner fra Statoil ASA. Dette er 0,5 mrd. kroner høyere enn anslått i Saldert budsjett 2013. Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås nå til 206,5 mrd. kroner, som er 23,4 mrd. kroner lavere enn anslaget i Saldert budsjett 2013. Anslaget er basert på informasjon om innbetalte skatter og avgifter hittil i år og anslag fra Oljeskattekontoret.

Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet til Statens pensjonsfond utland. Nettoinntektene fra petroleumsvirksomheten i 2013 anslås å bli 343,9 mrd. kroner. Det er 29,3 mrd. kroner lavere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2013.

Samlet overføring fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet er i Saldert budsjett 2013 satt til 123,7 mrd. kroner. Det oljekorrigerte underskuddet for 2013 anslås nå til 116,5 mrd. kroner, som er en reduksjon på 7,2 mrd. kroner.

Anslaget for det oljekorrigerte underskuddet i 2013 er fortsatt usikkert. I nysalderingsproposisjonen vil det bli fremmet oppdaterte anslag for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2013 og eventuelt forslag om endret overføring fra Statens pensjonsfond utland til statskassen i 2013.

Kapitalen i Statens pensjonsfond utland anslås nå til 4 729 mrd. kroner ved utløpet av 2013, mens kapitalen i Statens pensjonsfond Norge anslås til 153 mrd. kroner. Samlet anslås dermed kapitalen i Statens pensjonsfond til 4 882 mrd. kroner ved utløpet av 2013.

Tabell 7.4 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter 2013

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Endring fra Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

373 185

-29 256

343 929

-

Overført til statskassen

123 663

-7 189

116 475

+

Renteinntekter og utbytte fra Statens pensjonsfond

130 600

-1 200

129 400

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

380 122

-23 267

356 855

Kilde: Finansdepartementet

7.1.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Statsbudsjettet gjøres opp i balanse etter tilbakeføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettets finansieringsbehov vil derfor være knyttet til netto utlån og gjeldsavdrag på tidligere opptatte lån utenom overføringer til Statens pensjonsfond utland. I Saldert budsjett 2013 ble brutto finansieringsbehov anslått til 124,7 mrd. kroner. Brutto finansieringsbehov anslås nå til 140,6 mrd. kroner. Endringen fra Saldert budsjett 2013 skyldes i hovedsak økte utlån på 12,5 mrd. kroner under boliglånsordningen i Statens pensjonskasse. Videre er blant annet utlånene under Husbanken økt med 1,1 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2013.

Tabell 7.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Endring fra Saldert budsjett 2013

Anslag på regnskap 2013

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 314 841

-28 887

1 285 954

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 438 505

-36 076

1 402 429

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1 – 2)

-123 663

7 189

-116 475

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

123 663

-7 189

116 475

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0

0

0

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.

209 657

15 310

224 967

7.

Tilbakebetalinger mv. utenom lånetransaksjoner til Statens pensjonsfond utland

84 935

-526

84 409

8.

Utlån mv., netto (6 – 7)

124 722

15 836

140 558

9.

Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8 – 5)

124 722

15 836

140 558

Kilde: Finansdepartementet

7.2 Statsregnskapet medregnet folketrygden for første halvår 2013

Dette avsnittet gir en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2013. Regnskapstallene er sammenstilt med Saldert budsjett 2013. Tabellene i avsnittet viser også hvor stor andel av bevilgningen i Saldert budsjett 2013 som er regnskapsført. Anslagsendringer og bevilgninger som er vedtatt etter at budsjettet ble saldert i Stortinget i fjor høst, inngår således ikke i beregningene av hvilken andel av bevilgningene som nå er regnskapsført.

7.2.1 Statsbudsjettets utgifter og inntekter

Statsregnskapet medregnet folketrygden viser at det per 30. juni 2013 er regnskapsført utgifter på 801,4 mrd. kroner. Det utgjør 48,6 pst. av bevilgningene. Tabell 7.6 viser hvordan beløpet fordeler seg på utgiftsarter.

Tabell 7.6 Statsbudsjettets utgifter

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Regnskap per 30.06.2013

Regnskap i pst. av bevilgning

Driftsutgifter

158 057

70 756

44,8

Nybygg, anlegg mv.

62 534

26 684

42,7

Overføringer til andre

1 217 914

550 462

45,2

Utlån, gjeldsavdrag mv.

209 657

153 523

73,2

Sum utgifter

1 648 162

801 425

48,6

Kilde: Finansdepartementet

De totale inntektene medregnet lånetransaksjoner utgjør 752,6 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2013. Det tilsvarer 49,4 pst. av budsjetterte inntekter. Tabell 7.7 viser hvordan inntektene fordeler seg etter art.

Tabell 7.7 Statsbudsjettets inntekter

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Regnskap per 30.06.2013

Regnskap i pst. av bevilgning

Driftsinntekter

146 178

80 936

55,4

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.

24 056

10 109

42,0

Skatter, avgifter og andre overføringer

1 268 270

609 302

48,0

Tilbakebetalinger mv.

84 935

52 255

61,5

Sum inntekter

1 523 440

752 602

49,4

Kilde: Finansdepartementet

7.2.2 Petroleumsvirksomhetens utgifter og inntekter

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten utgjør 202,4 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2013. Det tilsvarer 54,2 pst. av budsjettert netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Tabell 7.8 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Regnskap per 30.06.2013

Regnskap i pst. av bevilgning

Inntekter SDØE

157 400

82 961

52,7

-

Utgifter SDØE

28 000

15 057

53,8

-

Fjerningsutgifter på kontinentalsokkelen

2

0

8,2

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

229 900

120 094

52,2

+

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

13 887

14 421

103,8

=

Netto kontantstrøm

373 185

202 418

54,2

Kilde: Finansdepartementet

7.2.3 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Regnskapet per 30. juni 2013 viser et brutto finansieringsbehov på 101,3 mrd. kroner.

Tabell 7.9 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mill. kroner

Saldert budsjett 2013

Regnskap per 30.06.2013

Regnskap i pst. av bevilgning

1. Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 314 841

700 348

53,3

2. Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 438 505

647 901

45,0

3. Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1 – 2)

-123 663

52 446

-42,4

4. Overføring fra Statens pensjonsfond utland

123 663

-52 446¹

-42,4

5. Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0

0

0

6. Utlån, gjeldsavdrag mv.

209 657

153 523

73,2

7. Tilbakebetalinger mv. utenom lånetransaksjoner til Statens pensjonsfond utland

84 935

52 255

61,5

8. Utlån mv., netto (6 – 7)

124 722

101 268

81,2

9. Samlet finansieringsbehov – av kontantbeholdning og lånemidler (8 – 5)

124 722

101 268

81,2

1 Teknisk satt til å motsvare overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland. Overføringen fra Statens pensjonsfond utland blir endelig fastsatt og ført ifm. nysalderingen av 2013-budsjettet

Kilde: Finansdepartementet

For nærmere detaljer vedrørende statsregnskapet for første halvår 2013 vises det til tabellene i vedlegg 2.

8 Utviklingstrekk på statsbudsjettets utgiftsside i perioden 2005 – 2013

8.1 Innledning

I dette kapitlet omtales utgiftsutviklingen innenfor ulike formål i perioden 2005 – 2013 målt i faste 2013-priser. Beregningene tar utgangspunkt i tall fra statsregnskapet og det er i hovedsak korrigert for endringer i statsbudsjettets inndeling. Beregningen er basert på kontoplanen for 2013, jf. nærmere omtale av datagrunnlaget og beregningsmetoden i boks 8.1.

Endringer i statsbudsjettets utgifter fra et år til et annet reflekterer dels nye politiske prioriteringer og dels endrede utbetalinger til å videreføre etablerte regelstyrte overføringsordninger eller andre lovfestede forpliktelser. I tillegg til bevilgninger over statsbudsjettet er skatter og avgifter viktige virkemidler i det årlige budsjettopplegget. Utviklingen i statens utgifter kan derfor gi et misvisende uttrykk for utviklingen og prioriteringen av områder der skatte- og avgiftspolitikken er viktig for de totale rammevilkårene. Enkeltområder kan videre vise sterk eller svak utgiftsvekst som følge av demografiske endringer og lovfestede forpliktelser som pensjons- og trygdeutbetalinger. Beregningsmåten som benyttes for å omgjøre tallene til faste priser, kan også påvirke resultatene av analysen.

Beregningene av realvekst gir uttrykk for ressursbruken og ikke på resultatet av politikken. På enkelte områder kan det skje store forbedringer uten økt ressursbruk, mens det på andre områder kan være motsatt.

Boks 8.1 Datagrunnlaget for beregningene

Grunnlagsdataene i dette avsnittet er hentet fra offisielle regnskaper og budsjetter hvor det ikke er korrigert for de regnskapsmessige konsekvensene av funksjonsendringer mellom departementene, omlegginger i budsjetteringspraksis og omorganiseringer av statlige virksomheter. Videre kan det i enkelte tilfeller, på grunn av store overførte beløp mellom budsjettårene, merinntektsfullmakter o.l., være misvisende å sammenligne budsjettet i ett år med regnskapstall for foregående år. Det er derfor gjort en del korreksjoner i datamaterialet. Dette medfører at det for enkelte områder ikke er samsvar mellom de tallene som er brukt her og de som finnes i andre offisielle dokumenter.

Alle beløp er oppgitt i faste 2013-priser. For årene 2005 – 2012 er det tatt utgangspunkt i regnskapstall, mens 2013-tallene er budsjettets stilling inkludert tilleggsbevilgninger i 1. halvår 2013. Realveksten er beregnet ved hjelp av en rekke prisindekser hentet fra Statistisk sentralbyrås nasjonalregnskapstall og Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene. De ulike prisindeksene er valgt for å gi et best mulig uttrykk for utgiftsveksten gitt sammensetningen av utgifter på de ulike formålsgruppene. Deflatorene som er benyttet i beregningene er imidlertid relativt brede, og kan således ikke være presise for enkeltområder. Tallene for realvekst vil i disse tilfellene ikke gi et fullt ut dekkende uttrykk for ressursinnsatsen de enkelte år målt i faste priser. Videre vil ikke utgiftsendringer som skyldes endrede realpriser komme til uttrykk i slike fastprisberegninger.

For noen bevilgninger har det vært nødvendig å foreta en skjønnsmessig gruppering. Lånetransaksjoner er holdt utenfor beregningene. Det er i hovedsak korrigert for endringer i kontoplanen. Endringer i regnskapsføring og finansieringsmåte er korrigert i de tilfeller hvor grunnlagsdata er tilgjengelig. Det gjelder f.eks. overgang til nettobudsjettering og omdanning av statlige virksomheter.

Ettersom velferdsordninger som barnehage, grunnskole, primærhelsetilbud og eldreomsorg i hovedsak finansieres av kommunene, vil beregningene for disse områdene ikke gi et helhetlig uttrykk for den offentlige ressursbruken. Det er ikke gjort forsøk på å fordele rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner på de enkelte utgiftsformålene. Fra 2011 er de øremerkede tilskuddene til barnehager innlemmet i rammetilskuddene til kommunesektoren. Det innebærer at den sterke veksten i utgiftene til barnehager ikke lenger framkommer i realvekstberegningene for familie- og forbrukerformål.

I de senere år er det foretatt større endringer i oppgavefordelingen mellom staten og kommunene/fylkeskommunene, særlig på samferdselsområdet som del av forvaltningsreformen. Det har også vært en reduksjon av skattenes andel av samlede inntekter for kommunene/fylkeskommunene de siste årene. Disse endringene er det i hovedsak ikke korrigert for i beregningene.

8.2 Utgiftsveksten i perioden 2005 – 2013 fordelt på formål

Figur 8.1 viser BNP-veksten for Fastlands-Norge og statsbudsjettets reelle, underliggende utgiftsvekst i perioden 2005 – 2013. Som det går fram av figuren var BNP-veksten for Fastlands-Norge særlig sterk i årene fra 2005 til 2007. I denne perioden var den reelle veksten i statsbudsjettets utgifter vesentlig lavere enn veksten i BNP for Fastlands-Norge. Som følge av finanskrisen og det markerte tilbakeslaget i norsk og internasjonal økonomi, snudde veksten i Fastlands-Norge fra om lag 5,3 pst. i 2007 til om lag 1,5 pst. i 2008. Fra 2008 til 2009 falt BNP for Fastlands-Norge med om lag 1,6 pst. Etter det kraftige konjunkturomslaget i 2008 ble det iverksatt en rekke tiltak for å dempe tilbakeslaget i økonomien og for å stimulere sysselsettingen. Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2008 til 2009 var på hele 5,5 pst. Siden sommeren 2009 har det igjen vært god vekst i norsk økonomi. For 2013 anslås det nå en vekst på 2,2 pst., mens den reelle, underliggende utgiftsveksten fra 2012 til 2013 anslås noe høyere enn dette.

Figur 8.1 Reell, underliggende utgiftsvekst på statsbudsjettet og BNP-vekst for Fastlands-Norge. Regnskap 2005 – 2012. Anslag på regnskap 2013

Kilde: Finansdepartementet, Statistisk sentralbyrå

Tabell 8.1 og figur 8.2 viser årlig realvekst oppgitt i prosent fordelt på politikkområder. Figur 8.3 viser utgiftenes størrelse i 2013.

Tabell 8.1 Bevilgninger over statsbudsjettet i mrd. kroner fordelt på politikkområder i faste 2013-priser (2005, 2009 og 2013) og gjennomsnittlig årlig realvekst 2005 – 2013 i prosent

Gjennomsnittlig årlig realvekst

Politikkområde

2005

2009

2013

2005 – 2009

2009 – 2013

2005 – 2013

Fellesadministrasjon

22,2

24,1

23,8

2,2

-0,4

0,9

Internasjonal bistand (ekskl. flyktninger i Norge)

20,6

25,1

28,7

5,1

3,5

4,3

Militært forsvar og sivil beredskap

41,2

40,0

43,4

-0,8

2,1

0,6

Justissektoren

20,9

23,0

25,7

2,5

2,8

2,6

Utdanning og forskning¹

49,5

52,3

55,0

1,4

1,3

1,3

Kirke og kultur

9,9

11,7

12,9

4,4

2,4

3,4

Trygder, pensjoner og arbeidsliv

309,2

334,0

359,7

1,9

1,9

1,9

Helse og sosialomsorg

136,4

150,2

161,7

2,4

1,9

2,1

Spesialisthelsetjenesten

95,8

104,9

112,2

2,3

1,7

2,0

Helse og sosial utenom spesialisthelsetjenesten

40,6

45,3

49,5

2,8

2,2

2,5

Familie og forbruker

49,8

48,7

48,5

-0,6

-0,1

-0,3

Miljøvern og fornybar energi

5,5

10,7

12,3

18,0

3,4

10,5

Næringsstøtte og distriktspolitikk

34,3

35,2

33,5

0,7

-1,2

-0,3

Samferdsel

23,2

27,9

39,3

4,8

9,2

6,8

Petroleumsvirksomheten

22,1

25,6

30,8

3,7

4,7

4,2

Rammetilskudd til kommunesektoren

115,9

149,9

167,9

-

-

-

Renter på statsgjeld

15,8

20,2

12,8

-

-

-

¹ Dette gjelder i all hovedsak bevilgninger på Kunnskapsdepartementets budsjett, mens forskningsbevilgninger på andre departementers budsjetter inngår i øvrige politikkområder. Basert på NIFUs analyser og Finansdepartementets anslag for Skattefunnordningen, har det vært en gjennomsnittlig årlig realvekst i samlede FoU-bevilgninger i perioden 2005 – 2013 på 3,5 pst. per år

Kilde: Finansdepartementet

Området fellesadministrasjon omfatter blant annet utgifter til Stortinget, Kongehuset og de departementene og underliggende etatene som har karakter av fellesadministrasjon. Eksempler på store utgiftsposter på dette området er utgifter til skatte- og avgiftsadministrasjon og deltakelse i internasjonale organisasjoner. I tillegg er tilskuddet til Svalbardbudsjettet inkludert her, selv om disse utgiftene gjelder en rekke formål. Statlig byggeaktivitet og Statsbygg er også inkludert i denne gruppen. Grunnet igangsettelse og avslutning av byggeprosjekter vil utgiftene til statlig byggevirksomhet kunne variere betydelig mellom enkeltår. I perioden 2005 – 2009 økte utgiftene til fellesadministrasjon med en gjennomsnittlig årlig vekst på 2,2 pst. Dette må særlig ses i lys av at utgiftene til EØS-finansieringsordningene økte kraftig mot slutten av denne perioden. I perioden 2009 – 2013 har gjennomsnittlig årlig vekst i utgiftene til fellesadministrasjon vært -0,4 pst.

Utgiftene til internasjonal bistand (ekskl. til flyktninger i Norge) har i perioden 2009 – 2013 økt med 3,5 pst. per år i gjennomsnitt. Det har vært et mål at bistanden skal utgjøre 1 pst. av anslått bruttonasjonalinntekt (BNI). Dette målet ble nådd i budsjettforslaget for 2009, og også i Saldert budsjett 2013 utgjorde bistandsutgiftene 1 pst. av anslått BNI. Den kraftige veksten i BNI over perioden har gjort det nødvendig å prioritere en betydelig realvekst i utgiftene til bistand for å nå denne målsettingen. I årene 2005 – 2009 økte utgiftene med gjennomsnittlig 5,1 pst. per år, mens den gjennomsnittlige utgiftsveksten har vært lavere de senere årene. Dette må ses i lys av en svakere utvikling i BNI-veksten i siste del av perioden som følge av den internasjonale finanskrisen.

Deler av utgiftene til tiltak for flyktninger i Norge er godkjent som offisiell utviklingshjelp (ODA), og utgiftsføres over Utenriksdepartementets budsjett (kap. 167). Det faktiske ansvaret for disse tiltakene ligger imidlertid hos andre departementer (Justis- og beredskapsdepartementet, Kunnskapsdepartementet og Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet). Utgiftene til disse tiltakene føres over disse departementenes budsjetter og inntektsføres samtidig som en overføring fra Utenriksdepartementet. Flyktningutgiftene i Norge er derfor ikke inkludert i tallene for internasjonal bistand i tabell 8.1, selv om de inkluderes i det Norge rapporterer som ODA-godkjent bistand i tråd med OECDs kriterier. Utgiftene til flyktningtiltak i Norge økte betydelig i årene fram til 2009. I perioden 2009 – 2013 har utgiftene igjen vært lavere.

Utgiftene til militært forsvar og sivil beredskap har i perioden 2005 – 2013 hatt en årlig økning på 0,6 pst. i gjennomsnitt. Utgiftene til militært forsvar i Norge utgjør mesteparten av denne kategorien. Fra 2005 til 2009 ble utgiftene til militært forsvar i Norge redusert med om lag 1,3 pst. per år, mens det i den siste delen av perioden har vært en gjennomsnittlig vekst i utgiftene på om lag 2,7 pst. per år. Dette må bl.a. ses i lys av oppfølgingen av langtidsplanen for Forsvaret for perioden 2009 – 2012.

Innenfor justissektoren har utgiftene økt med om lag 2,6 pst. per år i gjennomsnitt over hele perioden. Både politi og påtalemyndighet og kriminalomsorgen har hatt betydelig vekst i utgiftene i perioden 2004 – 2012. Gjennomsnittlig årlig vekst innenfor justissektoren har vært noe høyere i perioden 2009 – 2013 (2,8 pst.) enn i perioden 2005 – 2009 (2,5 pst.). I siste periode har utbyggingen av Nødnett bidratt til den økte veksten i utgiftene.

Utgiftene i kategorien utdanning og forskning gjelder i all hovedsak bevilgninger på Kunnskapsdepartementets budsjett. I perioden 2005 – 2013 økte utgiftene med gjennomsnittlig 1,3 pst. per år. Det er særlig økte tilskudd til grunnopplæringen som bidrar til å forklare utgiftsveksten innenfor dette området. Til dette formålet har det vært en gjennomsnittlig vekst på 2,7 pst. per år for hele perioden sett under ett. Utgiftene til høyere utdanning har hatt en gjennomsnittlig vekst på 0,6 pst. per år. I perioden 2005 – 2013 sett under ett har gjennomsnittlig årlig vekst i utgiftene til studiestøtte vært 1,3 pst. Forskningsbevilgninger på andre departementers budsjetter inngår i all hovedsak i øvrige politikkområder. Som mål på samlet ressursbruk innenfor forskningssektoren gir derfor tallene benyttet her begrenset informasjon. NIFU publiserer årlig en oversikt over nivået på de samlede bevilgningene til forskning og utvikling (FoU) på statsbudsjettet og utviklingen over tid. Basert på NIFUs analyser og Finansdepartementets anslag for Skattefunnordningen, har det vært en gjennomsnittlig årlig realvekst i samlede FoU-bevilgninger i perioden 2005 – 2013 på 3,5 pst. per år.

Innenfor politikkområdet kirke og kultur har utgiftene økt med gjennomsnittlig 3,4 pst. per år. Økningen skyldes i hovedsak at utgiftene til kulturformål har økt med 4 pst. per år i gjennomsnitt. Dette må ses i ses i sammenheng med økte bevilgninger for å oppfylle målsettingen i Kulturløftet om at 1 pst. av statsbudsjettets utgifter skal gå til kultur innen 2014.

Figur 8.2 Årlig realvekst fordelt på politikkområder i perioden 2005 – 2013

Kilde: Finansdepartementet

Figur 8.3 Statsbudsjettets utgifter i 2013

Kilde: Finansdepartementet

Kategorien trygder, pensjoner og arbeidsliv omfatter utgifter til Statens pensjonskasse, Arbeids- og velferdsetaten, alderspensjon, ytelser til uførhet, arbeidsavklaringspenger, sykepenger og enkelte andre pensjoner, samt utgifter til arbeidsmarkedstiltak, dagpenger og tiltak for å bedre arbeidsmiljøet. Området er det største utgiftsområdet på statsbudsjettet. Utgiftene som inngår i denne kategorien økte med i gjennomsnitt 1,9 pst. per år i perioden 2005 – 2013. Ettersom utgiftene samlet sett er store, har utviklingen innenfor dette politikkområdet likevel bidratt vesentlig til den samlede veksten i statsbudsjettets utgifter. Utgiftsnivået i 2013 er om lag 50 mrd. kroner høyere enn i 2005 målt i 2013-priser. Av dette utgjør økte utgifter til alderspensjon i folketrygden alene om lag 44 mrd. kroner. Den høye veksten i perioden 2009 – 2013 må ses i sammenheng både med at større kull nå pensjoneres og at det fra 1. januar 2011 ble mulig å ta ut alderspensjon fra fylte 62 år.

Helse og sosialomsorg omfatter sykehusdrift, tiltak innen psykisk helsevern og på rusfeltet, statlig helseadministrasjon, medisiner, tiltak for eldre og funksjonshemmede, samt utgifter på innvandrings- og integreringsområdet. Siden 2005 har utgiftene på dette området i gjennomsnitt økt med om lag 2,1 pst. årlig. Utgiftene til spesialisthelsetjenesten har i perioden 2005 – 2013 hatt en gjennomsnittlig årlig vekst på 2 pst. Utgiftene til formålet utgjør om lag 2/3 av utgiftene innenfor kategorien helse- og sosialomsorg. Utgiftene til tiltak for eldre og funksjonshemmede har gått ned i perioden 2005 – 2013. Investeringstilskuddet til heldøgns omsorgsplasser ble innført i 2008 og har bidratt til økte utgifter til tilskudd til sykehjemsplasser og omsorgsboliger. Utgiftene på innvandrings- og integreringsområdet økte i gjennomsnitt med 4,3 pst. per år fra 2005 til 2013. Utgiftsnivåene varierer imidlertid mye i løpet av perioden, blant annet som følge av variasjon i antallet asylsøkere de enkelte årene. De største utgiftspostene på innvandrings- og integreringsområdet er drift av statlige asylmottak, integreringstilskudd til kommunene og tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap.

Området familie og forbruker omfatter blant annet utgifter til barnetrygd, kontantstøtte, foreldrepenger, støtte til boligformål, statlig barnevern samt forbrukerpolitiske tiltak. Det har vært en betydelig reduksjon i utgiftene til barnetrygd og kontantstøtte, mens det har vært økte utgifter til barnevernet. Utgiftene til foreldrepenger øker også gjennom perioden, noe som bl.a. skyldes utvidede rettigheter. Fra 2011 er de øremerkede tilskuddene til drift av barnehager innlemmet i rammetilskuddet til kommunene. Dette bidrar til å redusere utgiftsnivået innenfor området familie og forbruker. Den sterke veksten i utgiftene til barnehager de senere årene framkommer derfor heller ikke. Medregnet utgiftene til barnehager som er innlemmet i rammetilskuddet til kommunene, utgjør de samlede bevilgningene til barnehageformål 31,9 mrd. kroner i 2013. Dette er 20 mrd. kroner mer enn i 2005 målt i løpende priser, og innebærer en årlig gjennomsnittlig realvekst på om lag 8,8 pst.

Miljøvern og fornybar energi består av utgifter til miljøtiltak under Miljøverndepartementet. Videre omfatter kategorien energi- og vassdragforvaltning (utenom petroleum), energiomlegging, klimatiltak og utgifter til forskning på budsjettområdene til Miljøverndepartementet og Olje- og energidepartementet, samt utgifter til kjøp av klimakvoter over Finansdepartementets budsjett. Utgiftene i denne kategorien har i perioden 2005 – 2013 hatt en gjennomsnittlig vekst på 10,5 pst. per år. Dette skyldes blant annet at det er bevilget betydelige midler til energiomlegging og klimatiltak på Olje- og energidepartementets budsjettområde. Dette gjelder blant annet økte utgifter til CO₂-håndtering og overføringer til Energifondet. Det har også vært en markert økning i utgiftene til miljøtiltak over Miljøverndepartementets budsjett. Miljøpolitikken føres i tillegg i stor grad også ved hjelp av skatter, avgifter og regulering, slik at utgiftene alene ikke gir et fullstendig uttrykk for de samlede politiske prioriteringene innen dette området.

Næringsstøtte og distriktspolitikk inkluderer bl.a. støtte og administrasjon knyttet til primærnæringene, sjøfart, handel og industri, tiltak for næringsutvikling, Innovasjon Norge, eksportstøtte inkl. støtte til skipsbygging og næringsbasert forskning. Utgiftene innenfor denne kategorien har gått ned med gjennomsnittlig om lag 0,3 pst. per år fra 2005 til 2013. Deler av nedgangen skyldes reduserte utgifter over statsbudsjettet til jordbruksavtalen. Jordbrukspolitikken føres med flere virkemidler enn de direkte tilskuddene. Målprisene og jordbruksfradraget er økt vesentlig de senere årene. I perioden 2006 – 2013 er antall årsverk i jordbruket redusert med om lag 4 pst. per år. I samme periode har jordbruksavtalene lagt til rette for en nominell inntektsvekst på om lag 81 pst. per årsverk. Utviklingen innenfor enkelte andre områder har bidratt til økte utgifter. Dette gjelder bl.a. utgifter under Kystverket, tilskudd gjennom Innovasjon Norge, tilskudd til romvirksomhet og eksportstøtte.

Utgiftene til samferdsel økte i gjennomsnitt med 6,8 pst. per år i perioden 2005 – 2013 sett under ett. Oppfølging av Nasjonal transportplan 2010 – 2019 bidrar særlig til økte utgifter til veg og jernbane i siste del av perioden. 3,2 mrd. kroner av bevilgningsøkningen til vegformål i 2013 gjelder kompensasjon for opphevelsen av vegfritaket i merverdiavgiftsloven fra 1. januar 2013. Også utgiftene til annen kollektivtrafikk har økt betydelig de senere år.

Petroleumsvirksomheten omfatter utgifter til forvaltning av petroleumsvirksomheten, statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) og utgifter i forbindelse med disponering av innretninger på kontinentalsokkelen. Utgiftene til petroleumsvirksomheten har i perioden 2005 – 2013 hatt en gjennomsnittlig vekst på 4,2 pst. per år. Utgiftene til petroleumsvirksomheten varierer til dels betydelig mellom årene. Dette skyldes store forskjeller i utgiftene til SDØE, som utgjør rundt 97 pst. av bevilgningene innenfor kategorien. Det er særlig investeringsutgiftene som varierer mye.

I tabellen framkommer tall for rammetilskuddene til kommuner og fylkeskommuner. Ettersom rammetilskudd kun er én av flere finansieringskilder for kommuner og fylkeskommuner, er det ikke beregnet realvekst for dette området. Videre kan rammetilskuddene endres betydelig mellom år som følge av innlemming av øremerkede tilskudd og fastsettelsen av skattørene for kommunene og fylkeskommunene. Kommuneøkonomien omtales utførlig i den årlige kommuneproposisjonen og av Det tekniske beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi.

Utgiftene til renter av statsgjelden varierer i hovedsak som følge av endringer i rentenivået.

Tallene ovenfor viser at det i perioden 2005 – 2008 var en særlig sterk vekst i utgiftene til miljøvern og fornybar energi samt til internasjonal bistand. Utgiftene til militært forvar og sivil beredskap og til familie og forbruker ble redusert. For perioden 2009 – 2013 viser tallene en særlig høy vekst i utgiftene innenfor samferdsel.

Fra 2005 til 2013 anslås den gjennomsnittlige, årlige realveksten i kommunesektorens samlede inntekter til 2,6 pst. Til sammenligning anslås den gjennomsnittlige årlige inntektsveksten i perioden fra 1990 til 2005 til 2,2 pst., jf. nærmere omtale i kap. 3 i Nasjonalbudsjettet 2014.

9 Økonomistyring i staten

I Gul bok orienteres det årlig om Finansdepartementets tiltak for å fremme resultatorientert styring, effektiv ressursutnyttelse og god økonomistyring i staten. Departementet vil i 2014 fortsette arbeidet med utvikling av rammeverket for statlig styring med utgangspunkt i økonomiregelverket. Tilbudet av økonomitjenester til statlige virksomheter vil også bli videreutviklet.

9.1 Regelverket for økonomistyring i staten

Økonomiregelverket for staten fastsetter standarder og prinsipper for statlig styring, herunder økonomistyring, regnskapsførsel og betalingsformidling. Det omfatter krav til den interne styringen i virksomheter og til departementenes overordnede styring og oppfølging av virksomhetene (etatsstyring). I tillegg omfatter regelverket forvaltning av tilskudd, stønader og garantier, samt generelle krav til oppfølging av statlige eierinteresser i selskaper.

Reglement for økonomistyring i staten og Finansdepartementets bestemmelser om økonomistyring i staten ble fastsatt 12. desember 2003, og trådte i kraft 1. januar 2004. Regelverket har senere blitt justert på enkelte punkter, senest 18. september 2013.

Finansdepartementet har et tverrgående og overordnet ansvar for økonomistyringen i statsforvaltningen. I dette ligger det et ansvar for at regelverket er hensiktsmessig, og at departementene og virksomhetene har et tilstrekkelig tilbud om kompetansebygging og systemstøtte. Ansvaret for økonomistyringen i departementene og i deres underliggende virksomheter ligger hos den enkelte statsråd.

9.2 Direktoratet for økonomistyring

Direktoratet er statens ekspertorgan for økonomi- og virksomhetsstyring i staten og skal legge til rette for hensiktsmessige fellesløsninger og god styring i statlige virksomheter. DFØ har et bredt kurstilbud innen statlig virksomhets- og økonomistyring. Disse kursene gir veiledning og rådgivning om hvordan statlige virksomheter kan tilpasse seg de krav som regelverket setter.

DFØ forvalter hoveddelen av økonomiregelverket på vegne av Finansdepartementet, og har dermed fullmakt til å behandle unntakssøknader. I 2012 ble 9 av 11 søknader innvilget. I to saker viste det seg å ikke være behov for unntak. Samlet var det 53 gyldige unntak ved inngangen til 2013, hvorav 35 gjelder valutakonto. Antall søknader i 2012 vesentlig lavere enn i 2011, men på nivå med 2010. I 2011 kom det inn mange søknader om fornyet unntak for valutakonti utenfor konsernkontoordningen. Mange av disse søknadene gjelder virksomheter som er koordinator for EU-prosjekter.

Endringene i bestemmelser om økonomistyring i staten 18. september 2013 gjør at det nå ikke lenger er nødvendig å søke om unntak fra regelverket for å etablere eller bruke valutakonti til bruk i koordinatorrollen for EU-prosjekter.

9.3 Etatsstyring

Kapittel 1 i Bestemmelser om økonomistyring i staten gjelder departementenes styring av underliggende virksomheter. Denne delen av regelverket forvaltes av Finansdepartementet.

DFØ og Finansdepartementet samarbeider om å tilby kurs i etatsstyring.

Som et ledd i arbeidet med å videreutvikle rammeverket for etatsstyring har Finansdepartementet bygget opp en bredt sammensatt faggruppe med deltakelse fra alle departementene. Formålet med faggruppen er å legge til rette for dialog, erfaringsutveksling og faglig utvikling på området.

Finansdepartementet har etablert en faglig dialog med flere forskningsmiljøer som gjennomfører prosjekter med tema etatsstyring.

9.4 Statens konsernsystemer

9.4.1 Statsregnskapet

DFØ har det operative ansvaret for statsregnskapet. Basert på rapportering fra statlige virksomheter utarbeider DFØ månedlige bevilgningsregnskap til departementene for deres budsjettkapitler. Ved årets slutt utarbeider DFØ et endelig bevilgningsregnskap og et kapitalregnskap som inngår i stortingsmeldingen om statsregnskapet (Meld. St. 3).

Statsregnskapet benyttes også av Riksrevisjonen, og det inngår når Statistisk sentralbyrå (SSB) utarbeider ulike statistikker om offentlige finanser.

Finansdepartementet legger vekt på åpenhet om statsregnskapet gjennom året. Det publiseres månedlige regnskapstall på internett. I tillegg publiseres bevilgningshistorikk for den enkelte budsjettpost med referanse til proposisjoner, innstillinger og vedtak i Stortinget. Publiseringsløsningen finnes på hjemmesidene til DFØ.

9.4.2 Rammeavtaler om kontoholds- og betalingstjenester

I henhold til § 17 i Reglement for økonomistyring i staten skal virksomhetene benytte felles standarder for statens betalingssystemer, noe som innebærer at betalingsformidlingen skal skje gjennom statens konsernkontoordning. Ordningen gjelder for departementene og underliggende virksomheter, og dekker statens behov for betalingstjenester og likviditetsforvaltning. Den innebærer at statens midler daglig samles i Norges Bank. Finansdepartementet har på vegne av staten inngått en avtale om et konsernkontosystem i Norges Bank. DFØ har etter fullmakt fra Finansdepartementet inngått rammeavtaler med enkelte banker om betalingstjenester og kontohold. Rammeavtalene gir virksomhetene tilgang til tidsmessige og gode betalingstjenester hos bankene. De forenkler også anskaffelsesprosessen for virksomhetene.

Direktoratet for økonomistyring inngikk 29. juni 2010 nye rammeavtaler for staten med DnB NOR bank ASA, Nordea Bank Norge ASA og Alliansesamarbeidet Sparebank 1 DA. Det ble også inngått tilleggsavtaler for valutakonti med alle bankene. En tilleggsavtale om utbetalinger knyttet til statslån ble inngått med DNB NOR Bank ASA. DFØ har 15. januar 2013 inngått tilleggsavtaler med alle de tre bankene om bruk av kontantkort for utbetalinger til personer som av ulike årsaker ikke tilfredsstiller krav til å opprette vanlig bankkonto.

Gjeldende rammeavtaler løper fram til 31. desember 2014, etter at DFØ benyttet retten som avtalene gir til å forlenge avtaleverket med ett år. I august 2013 har direktoratet kunngjort anbudskonkurranse for ny rammeavtaleperiode med frist for å gi tilbud medio november 2013. I løpet av 2014 skal alle virksomhetene i staten ha gjort avrop på de nye rammeavtalene.

9.4.3 Ny standard kontoplan i staten fra 2014

Høsten 2012 fastsatte Finansdepartementet en ny artskontoplan i staten. Den nye kontoplanen er obligatorisk for statlige virksomheter fra 1. januar 2014, men flertallet av virksomhetene har allerede tatt den i bruk. Fra samme tidspunkt skal virksomhetene rapportere inn regnskapstall til statsregnskapet både etter standard kontoplan (kapittel og post) og etter den nye artskontoplanen.

Kontoplanen gjøres gjeldende for alle departementer og statlige virksomheter som er en del av staten som juridisk person. Nærmere retningslinjer om bruk av kontoplanen går fram av et eget rundskriv R-102 om fastsettelse og bruk av standard kontoplan for statlige virksomheter.

Standard kontoplan gir en felles struktur for inndeling av virksomhetenes utgifter, inntekter og balansekonti gruppert etter art. Art er betegnelsen på type ressurs som er benyttet, eller type inntekt. Eksempler på dette er utgifter til lønn og godtgjørelser, utgifter til kjøp av tjenester, utgifter til leie av lokaler, og inntekter fra salg, gebyrer mv.

Med den nye kontoplanen får vi en standard for hele staten, mens det tidligere var opp til den enkelte virksomhet å velge sin egen kontoplan. Med ny kontoplan oppnås en standardisering på virksomhetsnivå, samtidig som kontoplanen gir langt mer informasjon enn dagens underposter.

Formålet med en felles, standard kontoplan for statlige virksomheter er å legge til rette for sammenlikninger internt i virksomheter og mellom ulike virksomheter. Videre skal den gi økt informasjon om utgifts- og inntektsstrukturen i virksomheten, og det vil kunne bidra til å øke kvaliteten på virksomhetsregnskapene.

I tillegg legger standardiseringen til rette for stordriftsfordeler i forvaltningen av den statlige kontoplanen (herunder veiledning og kompetanseutvikling).

I Gul bok 2012 redegjorde Finansdepartementet for arbeidet med å aggregere regnskapsinformasjon for staten som helhet, basert på inndelingen i standard kontoplan. Det vil først være mulig å presentere aggregert informasjon for staten når alle virksomheter har tatt i bruk den nye kontoplanen. Det foreligger ikke en oversikt over eventuelle unntakssøknader fra kravet om å ta i bruk kontoplanen fra 1. januar 2014.

Det vil være aktuelt å presentere uttrekk av denne tilleggsinformasjonen i vedleggstabeller i stortingsmeldingen om statsregnskapet.

9.5 Videreutvikling av regelverket

9.5.1 Kartlegging av kompetansesituasjonen i staten

I tildelingsbrevet til DFØ for 2012 fikk direktoratet i oppdrag å kartlegge og analysere kompetansesituasjonen i staten på direktoratets fagområde. Formålet med analysen var å avdekke behov for kompetanseheving og legge grunnlaget for å prioritere mellom ulike kompetansetiltak. Kartleggingen omfatter også arbeidet med etatsstyring i departementene.

Statlig styring skal tilpasses egenart-, vesentlighets- og risikovurderinger i den enkelte virksomhet. Det er fastsatt få objektive kriterier for å vurdere hva som er god nok kompetanse innen statlig økonomistyring. Dette har gitt metodiske utfordringer i arbeidet med å kartlegge kompetansesituasjonen i statlige virksomheter. Funnene fra kompetansekartleggingen er derfor i hovedsak en egenevaluering av opplevd kompetansebehov fra departementer og virksomheter.

Et viktig funn i kartleggingen er at departementer og virksomheter i hovedsak er tilfreds med den kompetansen de har innenfor statlig økonomistyring. Det er generelt god kjennskap til økonomiregelverket i departementer og virksomheter, og regelverket er innarbeidet i styringsdokumenter.

Både departementer og virksomheter framhever risikostyring og internkontroll som områder hvor det er størst behov for å styrke kompetansen. Statlige virksomheter peker i tillegg på et behov for å styrke kompetansen innenfor fagkategoriene: kobling av budsjett og plan samt operasjonalisering av mål og strategiarbeid. Departementene angir i tillegg et behov for å styrke kompetansen innenfor fagkategoriene utarbeidelse av styringsparametere, resultat- og effektmåling, regnskapsinformasjon i styringen og strategiarbeid.

Både departementer og virksomheter vurderer selv å ha lavest kompetanse innenfor fagkategoriene samfunnsøkonomisk analyse og gevinstrealisering.

Kartleggingen viser at både departementer og virksomheter selv mener at de har høy kompetanse når det gjelder etatsstyring, og at det er et moderat behov for å heve kompetansen.

9.5.2 Nye standarder for årsrapport og årsregnskapsoppstilling på virksomhetsnivå i staten

Årsrapport og årsregnskap er den sentrale kilden for informasjon om resultatet av aktivitetene i statlige virksomheter. Det er i dag stor variasjon i struktur og omfang på den årlige rapporteringen fra statlige virksomheter. I Danmark, Sverige og Finland er kravene til innholdet i årsrapporter i statsforvaltningen standardiserte og mer detaljerte enn i Norge.

Økonomiregelverket har tidligere ikke inneholdt detaljerte retningslinjer eller mal for oppstilling og presentasjon av statlige virksomhetsregnskap som avlegges etter kontantprinsippet. Rapportering av resultater skal ta utgangspunkt i tildelingsbrevet til virksomheten.

Finansdepartementet har ment at det er et behov for å etablere en standard for presentasjon av årsrapport og årsregnskap i staten. Innføringen av den nye obligatoriske kontoplanen fra 2014 er et viktig grunnlag for innføringen av en standard for årsregnskap.

Det er allerede utarbeidet en mal for årsregnskap i virksomheter som i samråd med sitt overordnede departement har valgt å føre virksomhetsregnskapet i henhold til de anbefalte, men ikke obligatoriske statlige regnskapsstandardene (SRS). De fleste virksomheter i staten bruker imidlertid fortsatt kontantprinsippet.

I samarbeid med DFØ utarbeidet derfor Finansdepartementet et utkast til mal for årsrapport, årsregnskap og oppstillinger for statlige virksomheter. Formålet med en slik ny standard er å øke kvaliteten på resultatrapporteringen i statsforvaltningen uten å øke rapporterings-omfanget. Årsrapport og årsregnskap skal gi helhetlig informasjon om statlige virksomheters resultater og ressursbruk. Departementenes behov for relevant styringsinformasjon vil dermed være dekket. Riksrevisjonen, media og samfunnet for øvrig vil også være viktige målgrupper.

Forslaget ble sendt på bred høring i desember 2012. Et stort flertall av høringsinstansene sluttet seg til forslagene i høringsnotatet. Utredningen er fulgt opp ved endringer i bestemmelsene, jf. pkt. 9.5.3.

9.5.3 Endringer i Bestemmelser om økonomistyring i staten

Finansdepartementet fastsatte 18. september 2013 endringer i bestemmelser om økonomistyring i staten av 12. desember 2003 («bestemmelsene»), med hjemmel i reglement for økonomistyring i staten § 3. Endringene gjelder i hovedsak de fire første kapitlene i bestemmelsene, men det er også gjort enkelte endringer i de øvrige kapitlene.

Endringene i bestemmelsene er gjort med bakgrunn i utviklingsarbeider de siste årene innenfor statlig økonomistyring, jf. omtale i Gul bok 2012 og 2013 (kapittel 9). Det er særlig to utviklingsarbeider som har betydning for endringene:

Fastsettelsen av en standard kontoplan for statlige virksomheter som obligatorisk med virkning fra 1.1.2014, jf. Finansdepartementets rundskriv R-102 av 16.11.2012. Kravet om at standard kontoplan skal brukes i virksomhetenes bokføring, og at rapporteringen til statsregnskapet skal inneholde regnskapsinformasjon etter inndelingen i standard kontoplan, er nå tatt inn i bestemmelsene.

Utvikling av nye krav til innhold i årsrapporter og oppstilling av årsregnskap for statlige virksomheter, jf. Finansdepartementet høringsforslag sendt ut i desember 2012. Krav til årsrapport og årsregnskap er nå tatt in i bestemmelsene. Årsrapporten skal publiseres på virksomhetens nettsider innen 1. mai eller så snart den er behandlet i styringsdialogen mellom departementet og virksomheten. Årsregnskapet skal publiseres innen 15. mars.

I tillegg er kravene til bokføring, dokumentasjon og oppbevaring av regnskapsmateriale oppdatert med bakgrunn i endringer i bokføringsloven, og videreutviklet i tråd med endringene som nå gjøres med standard kontoplan og årsregnskap.

Endringene i bestemmelser om økonomistyring i staten trer i kraft 1. januar 2014, med en overgangsbestemmelse for fastsettelse av oppdaterte instrukser.

9.5.4 Bruk av periodiseringsprinsippet i statlige virksomheter

Fra 1. januar 2010 ble det fastsatt anbefalte, men ikke obligatoriske regnskapsstandarder for statlige virksomheter som i samråd med overordnet departement benytter andre føringsprinsipper enn kontantprinsippet i sitt interne virksomhetsregnskap. DFØ forvalter disse statlige regnskapsstandardene (SRS), og bistår virksomheter som ønsker å ta dem i bruk. Virksomhetene rapporterer fortsatt til statsregnskapet etter kontantprinsippet.

For å sørge for at det foreligger en samlet oppdatert oversikt om regnskapsprinsipper i bruk i staten, har Finansdepartementet bestemt at hvert departement skal ha informasjon og oversikt over hvilke regnskapsprinsipper som departementet og underliggende virksomheter benytter i sine virksomhetsregnskap. Departementene skal ha slik informasjon oppdatert og tilgjengelig for årlig rapportering. DFØ sammenstiller denne informasjonen. Fra regnskapsåret 2012 er det publisert en oversikt på direktoratets hjemmesider. Ved inngangen til 2013 var det 59 statlige virksomheter som bruker SRS. Dette er om lag hver fjerde virksomhet i staten.

9.5.5 Regulering av internrevisjon i staten

Internrevisjon er en uavhengig og objektiv bekreftelses- og rådgivningsfunksjon som kan inngå som en del av statlige virksomheters ledelses- og kontrollstruktur. En internrevisjon kan styrke virksomhetens evne til risikovurdering, forbedre internkontrollen, gi råd til ledelsen og utføre bekreftelsesoppdrag. Internrevisor rapporterer direkte til øverste leder av virksomheten.

Det er i dag etablert internrevisjoner i 15 statlige virksomheter og ett departement (FD). Virksomhetene er NAV, Statens pensjonskasse, Statsbygg, Forsvaret, Skatteetaten, Toll- og avgiftsetaten, Utlendingsdirektoratet, Universitetet i Oslo, Universitetet i Bergen, Forskningsrådet, Statens vegvesen og Jernbaneverket. I tillegg har Forsvarsdepartementet internrevisjon for departementet, Forsvarsbygg, Forsvarets forskningsinstitutt og Nasjonal sikkerhetsmyndighet. Samlet sett håndterer disse virksomhetene 55 pst. av statsbudsjettets utgifter, eksklusive petroleumssektoren.

Det har vært en vekst i antall internrevisjonsenheter i staten i de senere år, blant annet begrunnet med behovet for å styrke internkontrollen. Det finnes i dag ingen felles, faglige standarder for slike enheter, og heller ingen kriterier for hvilke virksomheter som bør etablere en internrevisjon.

Norge bruker relativt sett like store ressurser på internrevisjon som en gjør i Sverige og Danmark. I disse landene er funksjonen gjenstand for en omfattende regulering og normering.

OECD anbefaler i sin rapport Value for Money in Government (publisert sommeren 2013) at Norge utvikler og regulerer bruken av internrevisjon i statlige virksomheter.

Finansdepartementet vil i 2014 utrede spørsmålet om en nærmere regulering av internrevisjon i staten. Det er naturlig at en eventuell regulering på dette området innarbeides i økonomiregelverket.

9.6 Samfunnsøkonomiske analyser

Samfunnets ressurser er knappe. Samfunnsøkonomiske analyser er et verktøy til å belyse konsekvensene av ressursbruk i offentlig sektor. Analysene kan brukes på ulike offentlige tiltak, herunder investeringer, regelendringer og programmer. Hovedformålet med en samfunnsøkonomisk analyse er å klarlegge og synliggjøre konsekvensene av tiltak. Samfunnsøkonomiske analyser er dermed en måte å systematisere informasjon på. Analysene inngår særlig i beslutningsgrunnlaget for nye tiltak.

I Norge ble den første veilederen på området utarbeidet i regi av Finansdepartementet i 1978 under navnet «Programanalyse». På 1990-tallet ble det gjennomført nye faglige utredninger av «Kostnadsberegningsutvalget», og dette arbeidet ledet til NOU 1997: 27 Nytte-kostnadsanalyser og NOU 1998: 16 Veiledning i bruk av lønnsomhetsvurderinger i offentlig sektor. Finansdepartementets veiledning i samfunnsøkonomiske analyser ble utgitt i 2000 på bakgrunn av dette utredningsarbeidet.

Det er viktig at rammeverket er faglig oppdatert. Finansdepartementet reviderte veilederen i samfunnsøkonomiske analyser i 2005. Sentrale elementer i gjennomgangen var justeringer av retningslinjene for fastsettelse av kalkulasjonsrente og presentasjon av flere eksempler. I tillegg ble veilederen mer pedagogisk og brukervennlig. I 2010 ga Direktoratet for økonomistyring ut en håndbok i samfunnsøkonomiske analyser.

Siden revisjonen i 2005 har det nasjonalt og internasjonalt vært en faglig utvikling på området nytte-kostnadsanalyser. På bakgrunn av dette nedsatte Regjeringen et ekspertutvalg for å gjennomgå enkelte sider ved rammeverket for samfunnsøkonomiske analyser i staten på ny. Et viktig tema i denne revisjonen er samfunnsvirkninger som endres gjennom analyseperioden og kommer langt fram i tid, og usikkerhet som er forbundet med dette. Den foreliggende NOU’en er et supplement til NOU 1997: 27 og NOU 1998: 16.

NOU 2012: 16 Samfunnsøkonomiske analyser, som ble overlevert til finansministeren 3. oktober 2012, tilrår ulike endringer av rammeverket for samfunnsøkonomiske analyser.

Utvalget kom i alt med 51 tilrådinger, hvor hovedpunktene er som følger:

Reell risikojustert kalkulasjonsrente for normale offentlige tiltak foreslås satt til 4 pst. for de første 40 år. Renten skal deretter falle til 3 pst. etter 40 år og 2 pst. etter 75 år.

Den vanlige analyseperioden for vegprosjekter anbefales økt fra 25 til 40 år. Restverdier etter 40 år baseres på framtidig nytte og ikke på kostnadene ved investeringstidspunktet.

Verdien av redusert risiko som sparer ett liv (verdien av et såkalt statistisk liv) foreslås satt til 30 mill. kroner. I analyser av tiltak spesielt rettet mot barns sikkerhet kan det som en tilleggsanalyse anvendes et nivå to ganger dette.

Verdien av tid og statistisk liv foreslås justert med forventet vekst i BNP per innbygger. Perspektivmeldingen 2013 presenterer et anslag i gjennomsnittlig vekst i BNP per innbygger på 1,3 pst. fram mot 2060.

Under visse forutsetninger tilrår utvalget at det gjennomføres tilleggsanalyser av «ringvirkninger», for eksempel hvordan arbeidsmarkeder som knyttes sammen kan øke den gjennomsnittlige produktiviteten.

Utvalget foreslår at det bør legges til grunn en felles karbonprisbane for samfunnsøkonomiske analyser, uten å anbefale en bestemt framgangsmåte.

Utredningen ble sendt på høring i oktober 2012, og det kom inn 50 høringsuttalelser. Høringsrunden viser at hovedprinsippene som utvalget redegjør for i NOU 2012: 16 har bred tilslutning.

Finansdepartementet utarbeider nå et nytt rundskriv om samfunnsøkonomisk analyse som vil avløse dagens R-109 Behandling av kalkulasjonsrente, risiko, kalkulasjonspriser og skattekostnad i samfunnsøkonomiske analyser. DFØ har fått i oppdrag å utarbeide en ny veileder som bygger på dette rundskrivet. Både rundskriv og veileder vil foreligge i 2014.

10 Flerårige budsjettkonsekvenser 2015 – 2017

10.1 Bakgrunn

Framskrivingene for perioden 2015 – 2017 skal gi et nøkternt og realistisk bilde av de framtidige budsjettkonsekvensene av Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2014. Politiske ambisjoner om framtidige satsinger, målsettinger og varslede tiltak som ikke er en del av Regjeringens budsjettforslag for 2014, omfattes ikke av budsjettframskrivingene. Slike ambisjoner omtales i stedet i avsnitt 10.5.

Hensikten med framskrivingene er å legge til rette for en realistisk prioritering i tråd med politiske målsettinger og økonomiske utsikter. Sammen med forventet utvikling i skatte- og avgiftsinntektene og avkastningen av Statens pensjonsfond utland, gir framskrivingene grunnlag for å vurdere handlingsrommet i budsjettpolitikken de nærmeste årene. Eventuelle nye satsinger og videre opptrapping av eksisterende planer må innpasses innenfor dette handlingsrommet.

10.2 Grunnlaget for beregning av flerårige budsjettkonsekvenser

Budsjettframskrivingene skal være helhetlige. Utgifts- og inntektsutviklingen i perioden 2015 – 2017 vurderes for alle poster i statsbudsjettet. Det legges til grunn følgende prinsipper:

Utgifter til regelstyrte ordninger framskrives i tråd med regelverket

Utgifter til store, enkeltstående investeringer framskrives i takt med framdriftsplanen

På områder der enkeltinvesteringer inngår i en større investeringsramme videreføres rammen uendret

Det korrigeres for engangsutgifter og -inntekter i forslaget for neste år

Tiltak som settes i gang i løpet av budsjettåret framskrives med helårsvirkningen

Øvrige utgifter og inntekter videreføres i hovedsak uendret

10.3 Nærmere om bevilgningstyper

Nedenfor omtales nærmere elementene som vurderes ved framskrivingen av flerårige budsjettkonsekvenser.

Regelstyrte ordninger

Utgifter til regelstyrte ordninger er i hovedsak definert ved at bevilgningene har stikkordet «overslagsbevilgning». Utgifter under folketrygden utgjør en vesentlig del. Andre store ordninger hvor utbetalingene i hovedsak følger av regelverket, er bevilgningene til innsatsstyrt finansiering av helseforetak, barnetrygd, utdanningsstøtte gjennom Statens lånekasse for utdanning og pensjonsutbetalinger fra Statens pensjonskasse.

De regelstyrte utgiftene framskrives på grunnlag av forventninger om utbetalingene forutsatt uendret regelverk og forventet demografisk utvikling. Konsekvenser av regelverksendringer som foreslås i budsjetteringsåret, innarbeides også.

Investeringer

Som investeringer regnes bevilgninger under postgruppen 30 – 49. De største er investeringer i riksveger, jernbane, Forsvaret og bygg i regi av Statsbygg. Investeringer i petroleumssektoren er holdt utenfor.

Mange investeringer går over flere år. Utgiftene kan variere betydelig. Typisk vil vedtak om å sette i gang et nytt byggeprosjekt medføre en begrenset startbevilgning det første året og vesentlig økte bevilgninger senere år.

Statsbyggs enkeltprosjekter inngår i en samlet investeringsramme. Som hovedregel legges det til grunn at denne rammen justeres på bakgrunn av forventet framdrift for igangsatte byggeprosjekter. Dette vil også gjelde andre investeringsprosjekter som finansieres over statsbudsjettet, for eksempel IT-prosjekter. For investeringer i veger og jernbane på som inngår i Nasjonal transportplan 2014 – 2023, og investeringer som gjelder Forsvaret videreføres rammen reelt sett uendret i framskrivingen.

Bevilgningene på postene 30 – 49 gir ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet. Investeringer i helseforetakene finansieres for eksempel med tilskudd over statsbudsjettet, mens deler av vegutbyggingen finansieres med bompenger utenfor statsbudsjettet.

Engangseffekter og helårsvirkninger

Salg av eiendommer, innbetaling fra fond, auksjonering av konsesjoner og ekstraordinære utbyttebetalinger kan gi store inntekter som normalt ikke kan videreføres på samme nivå for senere år. Det er tatt hensyn til slike engangseffekter i framskrivingene.

Enkelte nye tiltak iverksettes i løpet av budsjettåret, slik at budsjetteffekten påfølgende år blir større. Et eksempel på dette kan være bevilgninger til utdanningstiltak som skal følge skoleåret med oppstart i august, og som får helårsvirkning året etter. For andre ordninger kan innfasingen vare over flere år. Dette er tatt hensyn til i framskrivingene.

10.4 Budsjettkonsekvenser 2015 – 2017

Tabell 10.1 nedenfor oppsummerer framskrivingene av statsbudsjettets utgifter i perioden 2015 – 2017, eksklusive dagpenger, petroleumsvirksomheten, renter og lånetransaksjoner. Tabellen viser at de antatte flerårige budsjettkonsekvensene av forslaget til statsbudsjett for 2014 vil innebære en vesentlig vekst i utgiftene i perioden.

Tabell 10.1 Flerårige budsjettkonsekvenser, endringer i forhold til Gul bok 2014, utgifter

Mill. 2014-kroner

2015

2016

2017

Utgiftsøkninger utenom folketrygden

3 144

1 313

-858

Utgiftsøkninger i folketrygden

11 565

22 896

34 230

Utgiftsøkninger totalt

14 709

24 209

33 372

Kilde: Finansdepartementet

Tallene i tabellen er endringer målt i 2014-priser i forhold til Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2014. De uttrykker altså ikke endringer i forhold til foregående budsjettår.

Oversikten viser en vekst i utgiftene på 14,7 mrd. kroner fra 2014 til 2015, 9,5 mrd. kroner fra 2015 til 2016 og 9,2 mrd. kroner fra 2016 til 2017. Denne utviklingen kan i all hovedsak tilskrives den forventede veksten i folketrygdens utgifter. Videreføring av folketrygdens ordninger i tråd med Regjeringens budsjettforslag for 2014 tilsier at utgiftene her vil øke med 34,2 mrd. kroner over treårsperioden.

Utgiftene utenom folketrygden anslås samlet sett å øke med 3,1 mrd. kroner fra 2014 til 2015, mens de reduseres med 1,8 mrd. kroner fra 2015 til 2016 og med ytterligere 2,2 mrd. kroner fra 2016 til 2017. Enkelte nye tiltak som igangsetting av nye byggeprosjekter og endringer i studiestøtten under Statens lånekasse for utdanning bidrar til at utgiftene øker utover i perioden. I motsatt retning trekker ferdigstillelse av investeringsprosjekter. Det er ikke er innarbeidet eventuelle nye avtaler på områder hvor avtaler utløper. Dette gjelder for eksempel gjennomføring av byggeprosjekter, investering i Nødnett og utgiftene til de nåværende EØS- finansieringsordningene. Mot slutten av perioden blir effekten av disse utfasingene sterkest. Framskrivingene er mer usikre desto lengre framover i tid de gjøres.

I tabell 10.2 er budsjettframskrivingene fordelt mellom utgiftsartene driftsutgifter, nybygg og anlegg (investeringer) og overføringer til andre. Det er særlig utgiftene til folketrygdens regelstyrte stønadsordninger som bidrar til økte utgifter de nærmeste årene. I tabell 10.2 inngår disse utgiftene i utgiftsarten overføringer til andre. I budsjettframskrivingene øker driftsutgiftene gjennom perioden i forhold til 2014, dette skyldes i hovedsak økte utgifter til tilskudd til Statens pensjonskasse. I motsatt retning trekker reduksjon i utgiftene til gjennomføring av datalagringsdirektivet, samt at utgiftene til IKT-tiltak i politiet, Altinn og Skatteetaten vil gå ned ettersom prosjektene ferdigstilles. Utgiftene til nybygg og anlegg reduseres fra og med 2015 selv om det foreslås å sette i gang flere nye investeringsprosjekter i 2014. Dette skyldes i stor grad at det i framskrivingene er lagt til grunn at investeringsprosjekter som utfases, ikke erstattes av nye investeringsprosjekter. Utgiftsveksten under overføringer til andre skyldes i all hovedsak veksten i folketrygdens utgifter.

Tabell 10.2 Flerårige budsjettkonsekvenser etter utgiftsart 2015 – 2017, ekskl. petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner. Endringer i forhold til Gul bok 2014

Mill. 2014-kroner

2015

2016

2017

Driftsutgifter

277

196

571

Nybygg, anlegg mv.

-434

-1 593

-2 194

Overføringer til andre

14 866

25 605

34 996

Sum

14 709

24 209

33 372

Kilde: Finansdepartementet

På inntektssiden er det langt færre tiltak som antas å ha budsjettmessige konsekvenser i årene framover. Totalt anslås det at inntektene under departementene øker med i 3,5 mrd. kroner fra 2014 til 2017. Økningen skyldes i hovedsak økt utbytte fra selskaper under Nærings- og handelsdepartementet på 3,8 mrd. kroner i hovedsak som følge av at det er lagt til grunn en normalisering av utbytte fra Statkraft. I tillegg bidrar utbytteinntekter fra Statnett, avkastning på klima- og energifondet, kommunale egenandeler til det statlige barnevernet og avdrag på investeringslån fra helseforetakene til økte inntekter. I motsatt retning trekker blant annet reduserte inntekter fra salg av klimakvoter og vederlag for oppdrettskonsesjoner. Inntekter fra skatter og avgifter er ikke medregnet.

Samlet viser tallene dermed at økte utgifter og inntekter på departementenes budsjetter svekker budsjettbalansen med 10,9 mrd. kroner fra 2014 til 2015. Ytterligere budsjettsvekkelse i 2016 og 2017 utgjør henholdsvis 9,1 mrd. kroner og 9,9 mrd. kroner i forhold til året før.

Med uendret skatte- og avgiftssystem øker skatte- og avgiftsinntektene over tid som følge av vekst i skattegrunnlagene. For de nærmeste årene anslås den underliggende veksten i skattegrunnlagene å styrke budsjettet med om lag 18 mrd. kroner per år.

Ifølge retningslinjene for budsjettpolitikken skal bruken av petroleumsinntekter over tid følge utviklingen i forventet realavkastning av kapitalen i Statens pensjonsfond utland. Regjeringen forslag til budsjett for 2014 innebærer en bruk av petroleumsinntekter som er klart under forventet fondsavkastning. Med fortsatt vekst i Statens pensjonsfond utland vil den forventede avkastningen øke i årene framover. Veksten i fondsavkastningen er anslått til i størrelsesorden 9 mrd. kroner i gjennomsnitt per år i treårsperioden 2015 – 2017. Det vil dermed være rom for å bruke noe mer oljepenger de neste årene, og fortsatt ligge under 4-prosentbanen. Det understrekes at disse tallene er usikre, samt at bruken av petroleumsinntekter også de nærmeste årene må tilpasses den økonomiske utviklingen. Budsjettpolitikken på mellomlang sikt er nærmere omtalt i kapittel 3 i Meld. St. 1 (2013 – 2014) Nasjonalbudsjettet 2014.

Framover vil veksten i forventet realavkastning av fondet gradvis avta i forhold til verdiskapingen i fastlandsøkonomien. Siden bruken av oljeinntekter nå ligger under banen for forventet fondsavkastning er det, slik tallene nå står, likevel mulig å videreføre en innfasing av oljeinntekter tilsvarende en budsjettimpuls på om lag ¼ pst. av BNP Fastlands-Norge i flere år framover. En slik innfasing svarer til den gjennomsnittlige innfasingen av oljeinntekter gjennom de tolv årene handlingsregelen har vært førende for budsjettpolitikken. For de nærmeste årene framover tilsvarer dette om lag 9 mrd. 2014-kroner i økt bruk av oljeinntekter per år.

Framskrivingene i dette avsnittet legger til grunn uendret aktivitet i offentlig tjenesteproduksjon, herunder sysselsetting. Framskrivingene omfatter dermed ikke utgiftsøkningene blant annet for helse- og omsorgstjenester som følger av at det blir flere eldre. Det er heller ikke tatt hensyn til opptrappingsplaner og oppfølging av varslede satsinger som ikke er en del av Regjeringens budsjettforslag for 2014, jf. omtale i avsnitt 10.5. Ved vurderingen av handlingsrommet i årene framover må det også tas hensyn til at usikkerheten i anslagene øker jo lengre fram i tid en kommer.

Tabell 10.3 Flerårige budsjettkonsekvenser, utgifter 2015 – 2017, ekskl. petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner. Endringer i forhold til Gul bok 2014

Mill. 2014-kroner

2015

2016

2017

Utenriksdepartementet

998

-764

-3 002

EØS-finansieringsordningene

998

-764

-3 002

Kunnskapsdepartementet

2 214

3 088

3 961

Universiteter og høgskoler

310

466

691

EUs rammeprogram for forskning

992

1 305

1 651

Statens lånekasse for utdanning

909

1 268

1 608

Øvrige endringer, netto

4

48

11

Kulturdepartementet

-9

-19

-108

Sjakk-OL

-60

-60

-60

Ungdoms-OL

55

35

-40

Øvrige endringer, netto

-4

6

-8

Justis- og beredskapsdepartementet

-292

-1 746

-1 913

Nødnett

-9

-1 276

-1 288

Politiet

21

-146

-210

Vedlikehold av dagens redningshelikoptre

-164

-164

-255

Renseanlegg ved kullkraftverket på Svalbard

-67

-67

-67

Øvrige endringer, netto

-74

-93

-93

Kommunal- og regionaldepartementet

1 200

1 948

2 315

Ressurskrevende tjenester

335

686

1 055

Innbyggertilskudd kommuner- og fylkeskommuner

794

954

954

Tilskudd til omsorgsboliger og sykehjem

62

177

42

Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg og kirker

23

173

293

Øvrige endringer, netto

-13

-41

-29

Arbeidsdepartementet

9 313

19 142

29 079

Tilskudd til Statens pensjonskasse

553

1 088

1 570

Pensjoner utenfor folketrygden

-225

-167

91

Alderspensjon

9 057

17 155

24 873

Uførepensjon

844

1 429

2 107

Arbeidsavklaringspenger

-727

-353

0

Sykepenger

480

840

1 200

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.

135

259

374

NAV, IKT-investeringer

-532

-701

-701

Øvrige endringer, netto

-272

-408

-434

Helse- og omsorgsdepartementet

359

1 413

2 790

Investeringslån til helseforetakene

-786

-1 117

-1 293

Refusjon, spesialisthelsetjenester mv.

235

480

750

Refusjon, legemidler mv.

720

1 610

2 555

Refusjon av egenbetaling

82

163

255

Refusjon, helsetjenester i kommunene mv.

226

470

716

Øvrige endringer, netto

-119

-194

-194

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

1 055

1 711

2480

Foreldrepenger

652

1 097

1 678

Barnetrygd og kontantstøtte

53

223

398

Integreringstilskudd

396

486

505

Øvrige endringer, netto

-46

-95

-101

Nærings- og handelsdepartementet

-445

-625

-733

Internasjonal romvirksomhet

-82

-106

-170

Internasjonalt samarbeid og eksportstøtte

-134

-178

-223

Øvrige endringer, netto

-228

-340

-340

Fiskeri- og kystdepartementet

39

39

-485

Vederlag for grønne konsesjoner

-180

-180

-180

Isgående forskningsfartøy

224

224

-300

Øvrige endringer, netto

-5

-5

-5

Landbruks- og matdepartementet

0

0

0

Samferdselsdepartementet

-125

-297

-528

Statens vegvesen, Bjørvika

46

12

-18

Trafikkavtale med NSB

-139

-257

-385

Hurtigruten (Bergen-Kirkenes)

-20

-40

-60

Øvrige endringer, netto

-12

-12

-65

Miljøverndepartementet

2

7

-70

Nasjonalparkplanen

-165

-165

-165

CO₂-kompensasjon for industrien

243

243

243

Øvrige endringer, netto

-76

-72

-149

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

540

591

627

Byggeprosjekter innenfor husleieordningen

361

633

440

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

686

905

1 086

Byggeprosjekter, kurantordningen

-414

-544

-484

Statsbygg, driftsutgifter

-64

-64

-64

Erstatningslokaler for departementene

-17

-215

-215

Øvrige endringer, netto

-12

-125

-136

Finansdepartementet

8

-103

-107

Skatteetaten

-68

-178

-178

Renteutgifter fondskapital

100

100

100

Øvrige endringer, netto

-23

-25

-29

Forsvarsdepartementet

-25

-25

-25

Forsvarsbygg

-25

-25

-25

Olje- og energidepartementet

-122

-152

-909

CO₂-håndtering

-76

-91

-834

Fornybar energi og energiomlegging

100

100

100

Geologisk kartlegging

-110

-110

-110

Øvrige endringer, netto

-36

-51

-65

Totalsum, utgifter

14 709

24 209

33 372

Kilde: Finansdepartementet

Nedenfor omtales nærmere de ulike forholdene som framkommer i tabellen.

Utgiftsveksten i folketrygden

Utgiftene til folketrygdens regelstyrte stønadsordninger eksklusive dagpenger mv., forventes å øke med gjennomsnittlig 11,4 mrd. kroner hvert år i treårsperioden 2015 – 2017, tilsvarende en samlet vekst på 34,2 mrd. kroner.

Veksten drives først og fremst av økte utgifter til alderspensjon. Utbetalingene til alderspensjon anslås å øke med 24,9 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Dette skyldes både at antallet alderspensjonister øker og at de nye pensjonistene har høyere opptjent pensjon enn gjennomsnittet for de eksisterende alderspensjonistene.

Utgiftene til uførepensjon ventes å øke med 2,1 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Framskrivinger basert på den demografiske utviklingen, gitt konstante uttaksrater i hver aldersgruppe, tilsier fortsatt vekst i antall uførepensjonister fram til 2017. Veksten anslås likevel lavere enn de seneste årene. Dette skyldes i hovedsak de store kullene som går til alderspensjon. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger ventes å reduseres fra 2014 til 2015. Dette skyldes en overhengseffekt av at maksimal stønadsperiode for de som ble innvilget arbeidsavklaringspenger ved opprettelsen av ytelsen i mars 2010 utløper i mars 2014. Det er forventet at mange av disse vil ha avgang fra arbeidsavklaringspenger i 2014, og det antas at størstedelen av disse avgangene vil være til uførepensjon. Anslagene for 2016 og 2017 er basert på samme demografiske framskrivinger som for uførepensjon. Utgiftene til sykepenger ventes å øke med 1,2 mrd. kroner i løpet av treårsperioden som følge av økt sysselsetting. Volumvekst innen ortopediske hjelpemidler står for halvparten av den forventede utgiftsveksten til grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. fram til 2017.

Utgiftene til foreldrepenger på Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementets budsjett forventes å øke med 1,7 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Utgiftsveksten følger hovedsakelig av forventet vekst i antall barn under ett år i årene framover, samt av utvidelsen av foreldrepengeperioden og fedrekvoten fra 1. juli 2013.

Basert på utviklingen de siste årene, anslås den underliggende veksten under programområde 30 Stønad ved helsetjenester på Helse- og omsorgsdepartementets budsjett til 4,3 mrd. kroner i perioden 2015 – 2017. Av dette gjelder om lag 2,6 mrd. kroner utgifter til legemidler og sykepleieartikler. Utgiftene til refusjon av egenandeler anslås å øke med i underkant av 0,3 mrd. kroner, mens utgiftene til tannhelsetjenester og andre spesialisthelsetjenester mv. vil øke med knapt 0,8 mrd. kroner. I samme periode forventes utgiftene til refusjon for helsetjenester i kommunene å øke med 0,7 mrd. kroner, hvorav om lag 0,5 mrd. kroner gjelder allmennlegehjelp og 0,1 mrd. kroner gjelder fysioterapi. Utgiftsveksten skyldes forventet økt bruk av ordningene.

EØS-finansieringsordningene

EØS/EFTA-landene har forpliktet seg til å stille til disposisjon til sammen 1,8 mrd. euro for EØS-finansieringsordningene i perioden 2009 – 2014, hvorav Norges andel utgjør om lag 97 pst. Det tar noe tid før de enkelte prosjektene under ordningene kommer til utbetaling, og det er forventet en vekst i utbetalingene i 2015. Utgiftene i 2016 og 2017 går ned som følge av at forpliktelsene av den nåværende avtalen innfris. Det er ikke lagt inn budsjettmessige konsekvenser av en eventuell ny avtale.

Universiteter og høgskoler

Det ble opprettet 2 200 nye studieplasser i 2011 og 1 000 nye studieplasser i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2012. Det foreslås 400 nye studieplasser fra 2014. I de påfølgende årene blir det lagt inn midler til innfasing av nye kull slik at bevilgningene til studieplasser i 2015 – 2017 vil øke utover i perioden. Økt studentopptak i 2009 bidrar av samme grunn til en mindre økning kommende år. Dette medfører at samlet utgiftsvekst i universitets- og høgskolesektoren beløper seg til henholdsvis 310, 466 og 691 mill. kroner i årene 2015, 2016 og 2017. Merutgifter i Statens lånekasse for utdanning kommer i tillegg og er omtalt under. Anslagene er usikre og inkluderer ikke den resultatbaserte komponenten i finansieringssystemet som avhenger av studentenes faktiske avlagte studiepoeng.

Statens lånekasse for utdanning

Flere studenter ved universitetene og høgskolene, blant annet som følge av opprettelse av nye studieplasser de senere årene, bidrar til å øke utgiftene til utdanningsstipend og rentestøtte for Statens lånekasse for utdanning. Utgiftene til rentestøtte øker også som følge av antatt stigende rente i perioden. Videre bidrar innføring av elleve måneders studiefinansiering fra og med studieåret 2014/15 til en betydelig økning i utgiftene til studiestipend i årene framover. Samlet forventes utgiftene til Statens lånekasse for utdanning å øke med om lag 1,6 mrd. kroner over treårsperioden.

EUs rammeprogram for forskning

Kontingenten til EUs neste rammeprogram for forskning, Horisont 2020, anslås å øke med 1,7 mrd. i 2017, som følge av Regjeringens forslag om full deltagelse i programmet.

Ungdoms-OL og sjakk-OL

Ungdoms-OL skal arrangeres på Lillehammer i 2016. Statstilskuddet forventes å øke med 55 mill. kroner i 2015 og med 35 mill. kroner i 2016. Fra 2017 fases midlene ut. Sjakk-OL arrangeres i 2014, og statstilskuddet til dette arrangementet fases derfor ut i årene etter 2014.

Nødnett

Utbyggingen av landsdekkende Nødnett skal fullføres i 2015, og utgiftene til investeringer i utbyggingen reduseres dermed fra og med 2016.

Politiet

Utgiftene til politiet øker i årene fra og med 2015 som følge av Regjeringens forslag om 164 mill. kroner til ansettelser av politihøgskolestudenter som blir ferdig utdannet sommeren 2014. Dette vil medføre økte utgifter fra og med 2015. I motsatt retning trekker reduserte utgifter til IKT-tiltak i politiet fra og med 2016 etter hvert som arbeidet med tilrettelegging til ikrafttredelse av politiregisterloven og tiltak innenfor ID-området ferdigstilles. Det tas sikte på at Datalagringsdirektivet skal tre i kraft 1. januar 2014 og det er foreslått bevilgninger til nødvendige investeringer i 2014-budsjettet. Fra 2015 vil utgiftene reduseres til behov knyttet til drift.

Vedlikehold av dagens redningshelikoptre

Bevilgningen til styrking av vedlikeholdet av dagens redningshelikoptre foreslås videreført i 2014 slik at beredskapen kan opprettholdes fram til nye redningshelikoptre er på plass. Utgiftene reduseres med om lag 160 mill. kroner fra og med 2015.

Rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner, barnehage og grunnopplæring

Rammetilskuddet til kommunene forventes å øke med til sammen 794 mill. kroner i 2015 og med 954 mill. kroner fra og med 2016, hovedsakelig som følge som av helårseffekter av tiltak innen barnehage, grunnopplæring og videregående opplæring som iverksettes i 2014. Dette gjelder reelt redusert maksimalpris i barnehage, opptrapping mot to barnehageopptak, valgfag på 10. trinn og rett til påbygging etter fagbrev i videregående opplæring. I tillegg er det lagt til grunn kompensasjon for gradvis økt kommunal egenandel for opphold i statlige barnevernsinstitusjoner.

Ressurskrevende tjenester

Overføringer til kommunene til toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester forventes å øke med i overkant av 0,3 mrd. kroner per år de tre neste årene. Basert på utviklingen de senere årene forventes det en årlig vekst i antall mottakere og i utgiftene per tjenestemottaker.

Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg og kirker

Utgiftene til rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg og kirker øker noe utover i perioden. Dette skyldes forslag om utvidede investeringsrammer i 2014 og forventet renteutvikling i årene framover.

Tilskudd til omsorgsboliger og sykehjemsplasser

I 2014 kan det med Regjeringens budsjettforslag gis tilsagn om ytterligere 2 000 heldøgns omsorgsplasser i sykehjem og omsorgsboliger gjennom ordningen med investeringstilskudd for slike. Utgiftene til investeringstilskudd øker noe i 2015 som følge av innfasingen av nye enheter i 2014. I framskrivingene er det ikke lagt til grunn nye tilsagn i 2015–2017. Etterhvert som påbegynte prosjekter fases ut vil utgiftene gå ned igjen. Samlet sett innebærer dette at utgiftene sammenlignet med 2014 øker med 62 mill. kroner i 2015 og 177 mill. kroner i 2016, mens de går noe ned igjen i 2017.

Tilskudd til Statens pensjonskasse

Statens tilskudd til Statens pensjonskasse anslås å øke med 1,6 mrd. kroner fram mot 2017, hovedsakelig som følge av forventet vekst i utgiftene til alderspensjon.

Pensjoner utenfor folketrygden

Utgiftene til pensjoner utenfor folketrygden forventes å gå ned i de to første årene av perioden. Utgiftene til krigspensjon (for militære og sivile) og pensjonstrygden for sjømenn forventes å bli lavere som følge av færre mottakere. Utgiftene til avtalefestet pensjon (AFP) blir lavere på kort sikt som følge av at gammel AFP i privat sektor fases ut. Fra 1. januar 2011 er ny AFP et livsvarig påslag i folketrygdens alderspensjon. Fra og med 2016 ventes utgiftene til AFP å øke som følge av at gammel AFP utfases helt i 2015.

Investeringer i de regionale helseforetakene

Investeringer i helseforetakene finansieres gjennom basisbevilgningen til de regionale helseforetakene, samt investeringslån. Fra tidligere år er det innvilget investeringslån til nytt sykehus i Østfold, Haukeland universitetssjukehus, Universitetssykehuset Nord-Norge i Tromsø, Nordlandssykehuset i Bodø og Vesterålen, Oslo universitetssykehus og Helse Finnmark i Kirkenes. Prosjektene har fastsatte samlede lånerammer, og utbetalingene vil variere med prosjektenes framdrift. Det legges til grunn at utgiftene reduseres gjennom hele perioden. Anslaget for utgiftene til investeringslån vil over tid motsvares av inntekter når lånene betales tilbake.

Barnetrygd og kontantstøtte

Utgiftene til barnetrygd og kontantstøtte forventes å øke gjennom treårsperioden som følge av at det forventes flere barn i de aktuelle aldersgruppene.

Integreringstilskudd

Utgiftene til integreringstilskudd forventes også å øke i årene som kommer, som følge av økte satser og flere bosatte. Utgiftene anslås å øke med 505 mill. kroner fram mot 2017.

Internasjonale romprogrammer

Utgifter til deltakelse i internasjonale romprogrammer påvirkes av framdriften og levetiden til prosjektene. Utbetalinger til programmer i den europeiske romfartsorganisasjonen ESA forventes å gå ned etter hvert som forpliktelser inngått tidligere år utfases. Utfasing av inngåtte forpliktelser fører til lavere utbetalinger til EUs romprogrammer.

Internasjonaliseringstiltak (108-ordningen)

Kompensasjonen til Eksportfinans ASA for forvaltning av 108-ordningen reduseres ettersom nye lån under ordningen nå gis av Eksportkreditt Norge AS på vegne av staten.

Vederlag for grønne konsesjoner

Det er lyst ut 45 grønne matfiskkonsesjoner i 2013. Inntektene fra salg av oppdrettstillatelsene er anslått til 300 mill. kroner i 2014, hvorav 180 mill. kroner skal tilfalle kommunene.

Isgående forskningsfartøy

Anskaffelsen av et nytt isgående forskningsfartøy innebærer økte utgifter i 2015 og 2016. Samlet kostnadsramme for prosjektet er 1 423 mill. kroner og fartøyet forventes ferdigstilt i 2016.

Trafikkavtale med NSB

I henhold til avtalen mellom staten og NSB for kjøp av persontransport med tog i perioden 2012–2017 går statens utgifter opp fram mot 2014. Utbetalingsprofilen er fallende fra 2014.

Hurtigruten (Bergen-Kirkenes)

Avtalen med Hurtigruten om kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen-Kirkenes i perioden 2012–2020 har fallende utbetalingsprofil, noe som gir lavere utgifter utover i avtaleperioden.

Nasjonalparkplanen

Gjennomføringen av nasjonalparkplanen vil i hovedsak være fullført i løpet av 2014.

CO₂-kompensasjon for industrien

Fra og med 2015 øker bevilgningsbehovet til CO₂-kompensasjonsordningen for industrien. Budsjettforslaget for 2014 omfatter kun en halvårseffekt ettersom ordningen gjelder fra 1. juli 2013. Støtten utbetales etterskuddsvis, slik at det i 2014 utbetales støtte for 2013.

Byggeprosjekter

Det er blitt igangsatt flere nye byggeprosjekter de senere årene. Sammen med byggeprosjektene som er startet opp i 2013 og som videreføres i 2014, samt Regjeringens forslag om oppstart av nye prosjekter i 2014, innebærer dette at utgiftene til Statsbygg vil øke i perioden 2015 – 2017. Etterhvert som prosjektene ferdigstilles vil utgiftene gå ned igjen. Anslagene for Statsbygg inkluderer ikke utgifter til gjenoppbygging av regjeringskvartalet.

Lokaler og fellestjenester for departementene

Statsbyggs driftsutgifter reduseres i perioden som følge av at arbeidet med sikring i regjeringskvartalet og i midlertidige departementslokaler etter angrepet 22. juli 2011 avsluttes. Utgiftene til erstatningslokaler for departementene reduseres også utover i perioden ettersom utbedringer og sikringstiltak ferdigstilles.

Skatteetaten

Flere utviklings- og forenklingsprosjekter i Skatteetaten er allerede igangsatt eller foreslås igangsatt i 2014. De samlede utgiftene til disse prosjektene vil bli redusert i perioden 2015–2017 etter hvert som prosjektene ferdigstilles. Hoveddelen av reduksjonen i perioden skyldes ferdigstillelse av prosjektet for elektronisk dialog med arbeidsgivere (EDAG).

CO₂-håndtering

Statens utgifter til investeringer i teknologisenteret for CO₂-rensing på Mongstad kanaliseres som et lån som bevilges på 70-post i statsbudsjettet. Utgifter til tilbakebetaling av lånet og drift dekkes av statens kjøp at tjenester fra senteret, som bevilges på en separat post. De største investeringene er nå gjennomført, og hoveddelen av lånet skal tilbakebetales fram mot 2017.

Fornybar energi og energiomlegging

Regjeringen foreslår å øke kapitalen i Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging med 5 mrd. kroner, til 40 mrd. kroner i 2014. Dette gir 100 mill. kroner i økte midler i 2015 til Enovas arbeid med å stimulere til at det tas i bruk andre energibærere enn olje, gass og elektrisitet til oppvarming, energieffektivisering i industri og bygninger, samt fullskala demonstrasjon av ny energiteknologi. Kapitalinnskuddet innebærer også en tilsvarende økning i statens renteutgifter under Finansdepartementet.

Inntekter

På inntektssiden er det vesentlig færre poster som endrer seg utover i perioden. Inntektene øker med 3,8 mrd. kroner fra 2014 til 2015 og med ytterligere 0,4 mrd. kroner i 2016. Fra 2016 til 2017 forventes inntektene å falle med 0,7 mrd. kroner. Skatter og avgifter er ikke medregnet i tallene.

Tabell 10.4 Flerårige budsjettkonsekvenser, inntekter 2015–2017, ekskl. skatter og avgifter, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner. Endringer i forhold til Gul bok 2014

Mill. 2014-kroner

2015

2016

2017

Justis- og beredskapsdepartementet

46

66

66

Brukerbetaling mv. for Nødnett

52

72

72

Øvrige endringer, netto

-6

-6

-6

Kommunal- og regionaldepartementet

97

177

241

Renteinntekter Husbanken

50

91

118

Utbytte Kommunalbanken

47

86

123

Arbeidsdepartementet

-16

-215

-478

Renteinntekter Statens pensjonskasse

-6

-182

-425

Øvrige endringer, netto

-10

-33

-53

Helse- og omsorgsdepartementet

62

254

254

Avdrag på investeringslån

62

254

254

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

73

233

273

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

-87

-87

-87

Kommunale egenandeler statlig barnevern

160

320

361

Nærings- og handelsdepartementet

3 792

3 793

3 788

Utbytte

3 800

3 800

3 800

Øvrige endringer, netto

-8

-7

-13

Fiskeri- og kystdepartementet

-300

-300

-300

Vederlag oppdrettskonsesjoner

-300

-300

-300

Finansdepartementet

-343

-332

-323

Stortinget, salg av leiligheter

-105

-105

-105

Salg av klimakvoter

-238

-227

-218

Olje- og energidepartementet

375

495

-64

Økt avkastning fra klima- og energifond

100

100

100

Statnett SF, utbytte

293

381

398

Teknologisenter Mongstad, renter og avdrag

41

64

-503

Øvrige endringer, netto

-59

-50

-59

Øvrige departementer

55

53

54

Totalsum, inntekter

3 841

4 224

3 511

Kilde: Finansdepartementet

Brukerbetaling mv. for Nødnett

Etter hvert som landsdekkende utbygging av Nødnett fullføres, vil brukerbetalingene og refusjonene til Justis- og beredskapsdepartementet øke før de stabiliserer seg.

Husbanken og Kommunalbanken

Husbankens renter følger renten på statskasseveksler med et påslag på 0,5 prosentpoeng. Regjeringen foreslår å øke påslaget til 0,75 prosentpoeng, og dette vil bidra til noe høyere inntekter i årene framover. Staten mottar utbytte fra Kommunalbanken. Det er anslått at utbyttet vil øke noe i årene fremover som følge av høyere egenkapital i banken.

Avdrag fra regionale helseforetak

Investeringer i helseforetakene finansieres gjennom basisbevilgningen til de regionale helseforetakene, samt investeringslån. Det tildeles lån til enkeltprosjektene med fastsatte samlede lånerammer. Etter at prosjektene ferdigstilles, betales lånene tilbake og avdragene inntektsføres. Det legges til grunn at flere prosjekter vil bli ferdigstilt de neste årene og at innbetalte avdrag vil øke i årene fram til 2017.

Utbytte Statkraft og Cermaq

Det er lagt til grunn at utbytteinntektene fra Statkraft vil være 4,8 mrd. kroner høyere enn i 2014. Det er ikke grunnlag for å ta utbytte i 2014 på grunn av realiserte tap på salg av aksjer. Et utbytte på 4,8 mrd. kroner tilsvarer gjennomsnittlig utbytte de siste 10 årene. Utbyttet fra Cermaq på 1 mrd. kroner i 2014 er engangsinntekter som ikke videreføres i påfølgende år. Det legges derfor til grunn at utbyttene økes med 3,8 mrd. kroner fra 2015.

Vederlag oppdrettskonsesjoner

Det er lyst ut 45 grønne matfiskkonsesjoner i 2013. Inntektene fra salg av oppdrettstillatelsene er anslått til 450 mill. kroner. Det forventes at 150 mill. kroner innbetales i 2013 og 300 mill. kroner i 2014.

Salg av leiligheter

I budsjettet for 2014 er det forutsatt engangsinntekter fra salg av stortingsleligheter på 105 mill. kroner.

Salg av klimakvoter

Norge deltar i en felleseuropeisk auksjonsplattform der kvotene selges til høystbydende gjennom jevnlige auksjoner. Anslagene for perioden 2015 til 2017 er meget usikre.

Utbytte Statnett

Utbyttet fra Statnett forventes å øke gjennom perioden hovedsakelig som følge av forventning om høyere tariffinntekter i kombinasjon med at driftsutgiftene ligger på et stabilt nivå.

Renter og avdrag på lån til teknologisenteret på Mongstad

Inntektene fra tilbakebetaling av lån fra teknologisenteret for CO₂-fangst på Mongstad forventes å falle betydelig i 2017 som følge av at hoveddelen av lånet er tilbakebetalt. Dette motsvares av et tilsvarende fall i utgiftene til kjøp av tjenester fra teknologisenteret.

10.5 Større planer og satsinger mv. som ikke inngår i budsjettframskrivingene

I framskrivingene tas det kun med framtidige konsekvenser av vedtak som er innarbeidet i Regjeringens budsjettforslag til Stortinget. Politiske målsettinger som er kommet til uttrykk i for eksempel intensjonserklæringer, stortingsmeldinger, flertallsmerknader i Stortinget mv., men som ikke er innarbeidet i Regjeringens budsjettforslag, er ikke tatt med i tallmaterialet. Enkelte av disse målsettingene er forholdsvis konkrete når det gjelder framtidige bevilgningsbehov. Utenom regelstyrte ordninger slik som pensjonsutgiftene i folketrygden og barnetrygden, er heller ikke økte utgifter som følger av demografiske endringer tatt med i framskrivningene over. Dette gjelder blant annet utgiftsøkninger til helse- og omsorgstjenester som følger av at det blir flere eldre. Det gis her en grov oversikt over hvordan disse områdene kan påvirke utgiftene framover.

Vedtatte endringer i § 14 i barnehageloven, jf. Innst. O. nr. 103 (2008 – 2009), innebærer at godkjente ikke-kommunale barnehager skal behandles likeverdig med kommunale barnehager når det gjelder offentlig tilskudd. Med Regjeringens budsjettforslag for 2014 holdes minimumstilskuddet til ikke-kommunale barnehager til 96 pst. av gjennomsnittlig offentlig finansiering av kommunale barnehager. Realisering av målet om full likeverdig behandling vil medføre bevilgningsøkninger på om lag 300 mill. kroner i årene fremover.

Regjeringen vil innføre to barnehageopptak i året gjennom en gradvis opptrapping, jf. Meld. St. 24 (2012–2013) Framtidens barnehage. Dette er anslått å medføre økte bevilgninger på om lag 1,5 mrd. kroner. Reduserte utgifter til kontantstøtte er da trukket fra. I 2014 foreslår Regjeringen til sammen 222 mill. kroner til å starte opptrappingen. Helårsvirkningen i 2015 er om lag 480 mill. kroner. Ved ev. full opptrapping til to barnehageopptak, vil bevilgningene til flere barnehageplasser måtte økes med om lag 1 mrd. kroner utover dette.

Regjeringen varslet i Meld. St. 18 (2012 – 2013) Lange linjer – kunnskap gir muligheter at den vil fortsette å øke forskningsbevilgningene i årene som kommer.

Stortinget har vedtatt en målsetting om at fordelingen av overskuddet fra Norsk Tipping AS, den såkalte «tippenøkkelen», innen 2015 skal endres slik at 64 pst. av overskuddet skal fordeles til idrettsformål, 18 pst. til kulturformål og 18 pst. til samfunnsnyttige og humanitære. Denne målsettingen innebærer at inntektene på statsbudsjettet fases ut. I 2014 reduserer vi inntektene på statsbudsjettet fra tippenøkkelen med 281 mill. kroner. Målsettingen innebærer at inntektene på statsbudsjettet fra tippenøkkelen må reduseres med ytterligere om lag 370 mill. kroner i 2015. Anslaget er basert på nåværende prognoser for overskuddet i Norsk Tipping AS.

Stortinget har vedtatt at det skal anskaffes inntil 16 nye redningshelikoptre innenfor en kostnadsramme på 16,8 mrd. kroner. Det er lagt opp til at nye redningshelikoptre skal fases inn innen 2020.

I langtidsplanen for Forsvaret for perioden 2013 – 2016 er det lagt til grunn at forsvarsbevilgningene skal økes med 1,5 mrd. kroner i 2015 og ytterligere 1,5 mrd. kroner i 2016, som en del av finansieringen av nye kampfly med baseutbygging. Levering av fly vil skje over flere år fram til 2024. Antall kampfly som skal anskaffes er i langtidsplanen angitt til mellom 46 og 52 fly. Dersom 52 fly anskaffes, er anskaffelsen forventet å koste til sammen om lag 68 mrd. 2012-kroner medregnet baseutbygging (tilsvarende om lag 71 mrd. 2014-kroner). Av dette er det lagt til grunn at inntil 28 mrd. 2012-kroner vil bli bevilget i tillegg til ordinær forsvarsramme.

Regjeringen har lagt fram Omsorgsplan 2015 med blant annet en egen kompetanse- og rekrutteringsplan, satsing på omsorgsforskning, tilskudd til heldøgns omsorgsplasser og tilskudd til dagaktivitetsplasser for demente. I 2008 ble det opprettet et nytt investeringstilskudd for sykehjemsplasser og omsorgsboliger med heldøgns helse- og omsorgstjeneste. I perioden 2008–2013 er det bevilget midler for å kunne gi tilsagn om investeringstilskudd til totalt 11 250 heldøgns omsorgsplasser. Regjeringen foreslår at det i 2014 skal kunne innvilges støtte til 2 000 heldøgns omsorgsplasser gjennom tilskuddsordningen. Det legges til grunn en målsetting om at det skal gis tilsagn om tilskudd til 12 000 heldøgns omsorgsplasser i perioden 2008–2015. Samtidig som dagens Omsorgsplan 2015 gjennomføres, starter arbeidet med Omsorgsplan 2020.

I Meld. St. 26 (2012 – 2013) Nasjonal transportplan 2014 – 2023 (NTP) framgår økonomiske rammer for perioden 2014 – 2023. For 2014 foreslår Regjeringen bevilgninger til NTP-formål på til sammen 41 mrd. kroner. Samlet bevilgningsnivå for perioden 2014 – 2017 i tråd med rammene som ble varslet i NTP, tilsier bevilgninger til NTP-formål som i gjennomsnitt er om lag 6,7 mrd. kroner høyere i årene 2015 – 2017 enn i budsjettforslaget for 2014.

For å legge til rette for økt skogvern i årene framover, har Regjeringen lagt til grunn en opptrapping av bevilgningene til frivillig skogvern med 100 mill. kroner i året fram mot 2017.

I framskrivingene over er det lagt til grunn at kommunesektorens inntekter og overføringene til helseforetakene videreføres reelt uendret fra 2014. Det må forventes at det innenfor begge disse områdene vil være behov for økte ressurser i framtiden, blant annet for å ivareta oppgaver som følge av en aldrende befolkning. For de nærmeste årene er denne utgiftsveksten anslått til i størrelsesorden 4 til 5 mrd. 2014-kroner per år ved videreføring av dagens standard og dekningsgrad og før en tar hensyn til at produksjonen kan bli mer effektiv og at befolkningens helse forbedres.

Disse eksemplene illustrerer at oppfølging av varslede satsinger i tråd med målsettingene vil kreve betydelige bevilgningsøkninger. Samtidig er handlingsrommet i budsjettpolitikken begrenset, jf. også omtalen av budsjettpolitikken på mellomlang sikt i Meld. St. 1 (2013 – 2014) Nasjonalbudsjettet 2014.

Forslag
til vedtak om statsbudsjettet for budsjettåret 2014

I

Oversikt over utgifter og inntekter i statsbudsjettet for budsjetterminen 2014

i
1000 kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Drifts - utgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

Det kongelige hus

201 133

19 153

-

181 980

-

Regjering

325 900

325 900

-

-

-

Stortinget og underliggende institusjoner

1 777 700

1 418 900

180 900

177 900

-

Høyesterett

93 158

93 158

-

-

-

Utenriksdepartementet

38 537 641

5 296 629

230 187

32 125 465

885 360

Kunnskapsdepartementet

46 060 219

3 332 468

25 117

42 702 634

-

Kulturdepartementet

10 489 208

1 730 460

35 647

8 723 101

-

Justis- og beredskapsdepartementet

32 576 113

27 441 443

1 744 942

3 389 728

-

Kommunal- og regionaldepartementet

167 927 168

412 687

-

167 514 481

-

Arbeidsdepartementet

60 758 600

22 229 310

954 960

11 074 330

26 500 000

Helse- og omsorgsdepartementet

128 159 035

4 723 468

18 859

123 414 208

2 500

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

34 952 399

7 351 849

60 304

27 540 246

-

Nærings- og handelsdepartementet

6 612 700

1 903 900

66 500

4 642 300

-

Fiskeri- og kystdepartementet

5 508 844

3 499 934

1 018 720

990 190

-

Landbruks- og matdepartementet

17 491 533

1 620 839

10 215

15 860 479

-

Samferdselsdepartementet

45 234 300

16 119 300

21 610 000

7 505 000

-

Miljøverndepartementet

5 988 827

2 875 553

684 950

2 428 324

-

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

7 556 768

4 922 326

1 200 210

1 434 232

-

Finansdepartementet

41 065 300

9 182 900

228 200

31 654 200

-

Forsvarsdepartementet

43 008 582

31 504 160

10 851 093

653 329

-

Olje- og energidepartementet

14 584 104

1 450 304

10 000

4 873 800

8 250 000

Ymse utgifter

10 800 000

10 800 000

-

-

-

Statsbankene

116 293 551

683 091

102 320

12 658 335

102 849 805

Statlig petroleumsvirksomhet

30 002 000

2 000

30 000 000

-

-

Statens forretningsdrift

1 626 205

-483 949

2 110 154

-

-

Folketrygden

384 850 920

-

-

384 850 920

-

Statens pensjonsfond utland

314 129 000

-

-

314 129 000

-

Sum utgifter

1 566 610 908

158 455 783

71 143 278

1 198 524 182

138 487 665

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folke- trygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

1. Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføringer fra Statens pensjonsfond utland)

1 011 134 278

283 897 290

1 295 031 568

2. Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 043 272 323

384 850 920

1 428 123 243

Driftsutgifter

158 455 783

-

158 455 783

Nybygg anlegg mv.

71 143 278

-

71 143 278

Overføringer til andre

499 544 262

384 850 920

884 395 182

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

314 129 000

-

314 129 000

3. Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-32 138 045

-100 953 630

-133 091 675

4. Overføring fra Statens pensjonsfond utland

133 091 675

-

133 091 675

5. Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

100 953 630

-100 953 630

-

i
1000 kroner

Inntekter

Samlede inntekter

Drifts- inntekter

Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv.

Skatter, avgifter og andre over føringer

Tilbake- betalinger mv.

Skatt på formue og inntekt

259 600 000

-

-

259 600 000

-

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

281 900 000

-

-

281 900 000

-

Tollinntekter

3 095 000

-

-

3 095 000

-

Merverdiavgift

251 000 000

-

-

251 000 000

-

Avgifter på alkohol

12 500 000

-

-

12 500 000

-

Avgifter på tobakk

7 000 000

-

-

7 000 000

-

Avgifter på motorvogner

33 382 000

-

-

33 382 000

-

Andre avgifter

48 448 730

-

-

48 448 730

-

Sum skatter og avgifter

896 925 730

-

-

896 925 730

-

Renter av statens forretningsdrift

81 825

-

-

81 825

-

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

1 815 347

165

1 801 882

13 300

-

Sum inntekter av statens forretningsdrift

1 897 172

165

1 801 882

95 125

-

Renter fra statsbankene

9 022 655

-

-

9 022 655

-

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

5 843 804

-

-

5 843 804

-

Utbytte ekskl. Statoil

11 833 655

-

-

11 833 655

-

Renteinntekter og utbytte (eksl. statens forretningsdrift og Statoil)

26 700 114

-

-

26 700 114

-

Inntekter under departementene

25 377 552

17 736 057

334 330

7 307 165

-

Overføring fra Norges Bank

-

-

-

-

-

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

-

-

-

-

-

Sum andre inntekter

25 377 552

17 736 057

334 330

7 307 165

-

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

143 200 000

115 500 000

22 800 000

4 900 000

-

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

186 510 000

-

-

186 510 000

-

Aksjeutbytte fra Statoil

14 421 000

-

-

14 421 000

-

Sum petroleumsinntekter

344 131 000

115 500 000

22 800 000

205 831 000

-

Tilbakebetalinger

88 028 922

-

-

-

88 028 922

Statens pensjonsfond utland

133 091 675

-

-

133 091 675

-

Sum inntekter

1 516 152 165

133 236 222

24 936 212

1 269 950 809

88 028 922

Statsbudsjettet Folketrygden ikke medregnet

Folketrygden

Statsbudsjettet medregnet Folketrygden

Lånetransaksjoner:

6. Utlån gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

138 487 665

-

138 487 665

Utlån til statsbanker

102 849 805

-

102 849 805

Gjeldsavdrag

-

-

-

Andre utlån, aksjetegning mv.

35 637 860

-

35 637 860

7. Tilbakebetalinger mv.

88 028 922

-

88 028 922

8. Utlån mv. (netto) (6 - 7)

50 458 743

-

50 458 743

9. Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8 - 5)

-50 494 887

100 953 630

50 458 743

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Utgifter:

Det kongelige hus

1

H.M. Kongen og H.M. Dronningen:

1

Apanasje

10 453 000

50

Det kongelige hoff

164 157 000

174 610 000

2

H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessen:

1

Apanasje

8 700 000

50

H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessens stab mv.

17 823 000

26 523 000

Sum Det kongelige hus

201 133 000

Regjering

20

Statsministerens kontor:

1

Driftsutgifter

95 600 000

95 600 000

21

Statsrådet:

1

Driftsutgifter

151 300 000

151 300 000

24

Regjeringsadvokaten:

1

Driftsutgifter

61 500 000

21

Spesielle driftsutgifter

17 500 000

79 000 000

Sum Regjering

325 900 000

Stortinget og underliggende institusjoner

41

Stortinget:

1

Driftsutgifter

862 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

180 900 000

70

Tilskudd til partigruppene

165 000 000

72

Tilskudd til Det Norske Nobelinstitutts bibliotek

1 500 000

73

Kontingenter, internasjonale delegasjoner

11 400 000

1 220 800 000

42

Ombudsmannsnemnda for Forsvaret:

1

Driftsutgifter

6 800 000

6 800 000

43

Stortingets ombudsmann for forvaltningen:

1

Driftsutgifter

63 300 000

63 300 000

44

Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste:

1

Driftsutgifter

10 400 000

10 400 000

51

Riksrevisjonen:

1

Driftsutgifter

476 400 000

476 400 000

Sum Stortinget og underliggende institusjoner

1 777 700 000

Høyesterett

61

Høyesterett:

1

Driftsutgifter

93 158 000

93 158 000

Sum Høyesterett

93 158 000

Utenriksdepartementet

Administrasjon av utenrikstjenesten

100

Utenriksdepartementet:

1

Driftsutgifter

1 822 566 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

12 650 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

16 987 000

70

Erstatning av skader på utenlandske ambassader

939 000

71

Diverse tilskudd

25 109 000

72

Hjelp til norske borgere i utlandet

159 000

90

Lån til norske borgere i utlandet

360 000

1 878 770 000

103

Regjeringens fellesbevilgning for representasjon:

1

Driftsutgifter

47 524 000

47 524 000

104

Kongefamiliens offisielle reiser til utlandet:

1

Driftsutgifter

9 179 000

9 179 000

Sum administrasjon av utenrikstjenesten

1 935 473 000

Utenriksformål

115

Kultur-, norgesfremme- og informasjonsformål:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70

27 954 000

70

Tilskudd til kultur-, norgesfremme- og informasjonsformål, kan overføres, kan nyttes under post 1

71 758 000

99 712 000

116

Deltaking i internasjonale organisasjoner:

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

1 195 697 000

1 195 697 000

117

EØS-finansieringsordningene:

75

EØS-finansieringsordningen 2009-2014, kan overføres

1 790 000 000

76

Den norske finansieringsordningen 2009-2014, kan overføres

1 520 000 000

3 310 000 000

118

Nordområdetiltak m.v.:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70

30 841 000

70

Nordområdetiltak og prosjektsamarbeid med Russland, kan overføres, kan nyttes under post 1

341 905 000

71

Støtte til utvikling av samfunn, demokrati og menneskerettigheter mv., kan overføres

58 750 000

76

Tilskudd til internasjonale klima- og miljøtiltak, kan overføres

36 248 000

467 744 000

119

Globale sikkerhetstiltak:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70

2 000 000

70

Globale sikkerhetstiltak, kan overføres, kan nyttes under post 1

5 000 000

7 000 000

Sum utenriksformål

5 080 153 000

Administrasjon av utviklingshjelpen

140

Utenriksdepartementets administrasjon av utviklingshjelpen:

1

Driftsutgifter

1 257 596 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

23 200 000

1 280 796 000

141

Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad):

1

Driftsutgifter

233 550 000

233 550 000

144

Fredskorpset:

1

Driftsutgifter

44 950 000

44 950 000

Sum administrasjon av utviklingshjelpen

1 559 296 000

Bilateral bistand

150

Bistand til Afrika:

78

Regionbevilgning for Afrika, kan overføres

2 220 900 000

2 220 900 000

151

Bistand til Asia:

72

Bistand til Afghanistan og Pakistan, kan overføres

599 500 000

73

Regionale tiltak og strategiske partnerskap - Asia, kan overføres

50 000 000

78

Regionbevilgning for Asia, kan overføres

285 000 000

934 500 000

152

Bistand til Midtøsten og Nord-Afrika:

78

Regionbevilgning for Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres

540 000 000

540 000 000

153

Bistand til Latin-Amerika:

78

Regionbevilgning for Latin-Amerika, kan overføres

225 500 000

225 500 000

Sum bilateral bistand

3 920 900 000

Globale ordninger

160

Sivilt samfunn og demokratiutvikling:

1

Driftsutgifter

33 500 000

70

Sivilt samfunn, kan overføres

1 467 000 000

71

Tilskudd til opplysningsarbeid, kan overføres

101 000 000

72

Demokratistøtte/partier, kan overføres

8 000 000

73

Kultur, kan overføres

109 000 000

75

Internasjonale organisasjoner og nettverk, kan overføres

182 500 000

77

Utvekslingsordninger gjennom Fredskorpset, kan overføres

160 000 000

2 061 000 000

161

Næringsutvikling:

70

Næringsutvikling, kan overføres

204 000 000

75

NORFUND - tapsavsetting

295 000 000

95

NORFUND - grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland

885 000 000

1 384 000 000

162

Overgangsbistand (gap):

70

Overgangsbistand (gap), kan overføres

286 000 000

286 000 000

163

Nødhjelp, humanitær bistand og menneskerettigheter:

70

Naturkatastrofer, kan overføres

517 500 000

71

Humanitær bistand, kan overføres

2 394 600 000

72

Menneskerettigheter, kan overføres

348 300 000

3 260 400 000

164

Fred, forsoning og demokrati:

70

Fred, forsoning og demokratitiltak, kan overføres

655 900 000

71

ODA-godkjente land på Balkan, kan overføres

375 000 000

72

Utvikling og nedrustning, kan overføres

188 000 000

73

Andre ODA-godkjente OSSE-land, kan overføres

335 500 000

1 554 400 000

165

Forskning, kompetanseheving og evaluering:

1

Driftsutgifter

138 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

190 000 000

70

Forskning og høyere utdanning, kan overføres

333 000 000

71

Faglig samarbeid, kan overføres

415 900 000

1 076 900 000

166

Miljø og bærekraftig utvikling mv.:

1

Driftsutgifter

71 900 000

70

Ymse tilskudd, kan overføres

5 000 000

71

Internasjonale prosesser og konvensjoner mv., kan overføres

33 000 000

72

Internasjonale miljøprosesser og bærekraftig utvikling, kan overføres

208 500 000

73

Klima- og skogsatsingen, kan overføres

2 912 500 000

74

Fornybar energi, kan overføres

1 464 000 000

4 694 900 000

167

Flyktningtiltak i Norge, godkjent som utviklingshjelp (ODA):

21

Spesielle driftsutgifter

1 564 419 000

1 564 419 000

168

Kvinner og likestilling:

70

Kvinner og likestilling, kan overføres

313 500 000

313 500 000

169

Globale helse- og vaksineinitiativ:

70

Vaksine og helse, kan overføres

1 885 000 000

71

Andre helse- og aidstiltak, kan overføres

380 000 000

72

Det globale fond for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria (GFATM), kan overføres

500 000 000

2 765 000 000

Sum globale ordninger

18 960 519 000

Multilateral bistand

170

FN-organisasjoner mv.:

70

FNs utviklingsprogram (UNDP)

760 000 000

71

FNs befolkningsfond (UNFPA)

431 000 000

72

FNs barnefond (UNICEF)

1 020 000 000

73

Verdens matvareprogram (WFP), kan overføres

195 000 000

74

FNs Høykommissær for flyktninger (UNHCR)

300 000 000

75

FNs organisasjon for palestinske flyktninger (UNRWA)

150 000 000

76

Tilleggsmidler via FN-systemet mv., kan over-føres

882 800 000

77

FNs aidsprogram (UNAIDS), kan overføres

175 000 000

78

Bidrag andre FN-organisasjoner mv., kan overføres

311 000 000

79

Eksperter, junioreksperter og FNs fredskorps, kan overføres

77 000 000

81

Tilskudd til internasjonal landbruksforskning, kan overføres

150 000 000

82

FNs organisasjon for kvinners rettigheter og likestilling (UN Women), kan overføres

95 000 000

4 546 800 000

171

Multilaterale finansinstitusjoner:

70

Verdensbanken, kan overføres

871 000 000

71

Regionale banker og fond, kan overføres

854 000 000

72

Samfinansiering via finansinstitusjoner, kan overføres

559 500 000

2 284 500 000

172

Gjeldslette og gjeldsrelaterte tiltak:

70

Gjeldsslette, betalingsbalansestøtte og kapasitetsbygging, kan overføres

250 000 000

250 000 000

Sum multilateral bistand

7 081 300 000

Sum Utenriksdepartementet

38 537 641 000

Kunnskapsdepartementet

Administrasjon

200

Kunnskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

253 967 000

21

Spesielle driftsutgifter

11 542 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

2 687 000

268 196 000

Sum administrasjon

268 196 000

Grunnopplæringen

220

Utdanningsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

258 822 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

153 231 000

70

Tilskudd til læremidler mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

53 706 000

465 759 000

221

Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene:

1

Driftsutgifter

14 548 000

14 548 000

222

Statlige grunn- og videregående skoler og grunnskoleinternat:

1

Driftsutgifter

89 474 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 411 000

90 885 000

223

Sametinget:

50

Tilskudd til Sametinget

39 043 000

39 043 000

224

Senter for IKT i utdanningen:

1

Driftsutgifter

58 798 000

21

Spesielle driftsutgifter

32 866 000

91 664 000

225

Tiltak i grunnopplæringen:

1

Driftsutgifter

21 382 000

21

Spesielle driftsutgifter

89 773 000

60

Tilskudd til landslinjer

191 091 000

62

Tilskudd til de kommunale sameskolene i Snåsa og Målselv

22 290 000

63

Tilskudd til samisk i grunnopplæringen, kan overføres

57 533 000

64

Tilskudd til opplæring av unge asylsøkere og barn av asylsøkere

143 848 000

66

Tilskudd til leirskoleopplæring

45 433 000

67

Tilskudd til opplæring i finsk

8 136 000

68

Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen

246 870 000

69

Kompensasjon for investeringskostnader ved grunnskolereformen

227 538 000

70

Tilskudd til opplæring av lærlinger og lærekandidater med spesielle behov

38 798 000

71

Tilskudd til utvikling av musikk- og kultur- skolene

17 876 000

72

Tilskudd til internasjonale utdanningsprogram og organisasjoner

5 604 000

73

Tilskudd til studieopphold i utlandet

10 726 000

74

Tilskudd til organisasjoner

23 214 000

1 150 112 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

1 077 129 000

50

Nasjonale sentre i grunnopplæringen

84 559 000

60

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

38 432 000

62

Tilskudd for økt lærertetthet

372 168 000

70

Tilskudd til NAROM

7 668 000

71

Tilskudd til vitensentre

41 090 000

72

Tilskudd til utviklingsprosjekter i grunnopplæringen

2 070 000

1 623 116 000

227

Tilskudd til særskilte skoler:

60

Tilskudd til Moskvaskolen og Murmansk- skolen

2 111 000

61

Tilskudd til voksenopplæring i Andebu kommune

4 797 000

62

Tilskudd til Fjellheimen leirskole

5 716 000

70

Tilskudd til Den franske skolen i Oslo

7 121 000

71

Tilskudd til internatdriften ved Krokeide videregående skole

24 615 000

72

Tilskudd til Røde Kors Nordisk United World College

31 045 000

73

Tilskudd til opplæring i Kenya

1 309 000

74

Tilskudd til Signo og Briskeby

38 649 000

75

Tilskudd til opplæring i rusinstitusjoner

10 000 000

125 363 000

228

Tilskudd til private skoler mv.:

70

Private grunnskoler, overslagsbevilgning

1 606 363 000

71

Private videregående skoler, overslagsbevilgning

1 410 920 000

72

Private skoler godkjent etter kap. 4 i voksenopplæringsloven, overslagsbevilgning

148 666 000

73

Private grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning

111 713 000

74

Private videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning

25 858 000

75

Private skoler for funksjonshemmede elever, overslagsbevilgning

224 305 000

76

Andre private skoler, overslagsbevilgning

45 272 000

77

Den tyske skolen i Oslo, overslagsbevilgning

12 688 000

78

Kompletterende undervisning

43 360 000

79

Toppidrett

34 184 000

80

Privatskoleorganisasjoner

691 000

81

Elevutveksling til utlandet

1 780 000

3 665 800 000

229

Statens fagskole for gartnere og blomsterdekoratører:

1

Driftsutgifter

22 778 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 096 000

23 874 000

230

Statlig spesialpedagogisk støttesystem:

1

Driftsutgifter

623 407 000

21

Spesielle driftsutgifter

58 410 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

8 400 000

690 217 000

Sum grunnopplæringen

7 980 381 000

Barnehager

231

Barnehager:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 51

210 513 000

50

Tilskudd til samiske barnehagetilbud

15 160 000

51

Forskning, kan nyttes under post 21

8 286 000

63

Tilskudd til tiltak for å bedre språkforståelsen blant minoritetsspråklige barn i førskolealder

130 173 000

364 132 000

Sum barnehager

364 132 000

Voksenopplæring m.m.

252

EUs utdannings- og ungdomsprogram:

70

Tilskudd

290 360 000

290 360 000

253

Folkehøyskoler:

70

Tilskudd til folkehøyskoler

737 519 000

71

Tilskudd til Folkehøgskolerådet

4 533 000

72

Tilskudd til nordiske folkehøyskoler

1 291 000

743 343 000

254

Tilskudd til voksenopplæring:

70

Tilskudd til studieforbund

195 671 000

71

Tilskudd til nettskoler

15 700 000

72

Tilskudd til studiesentre

6 342 000

73

Tilskudd til voksenopplæringsorganisasjoner

12 006 000

229 719 000

255

Tilskudd til freds- og menneskerettssentre:

70

Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter

30 170 000

71

Falstadsenteret

17 064 000

72

Stiftelsen Arkivet

6 831 000

73

Nansen Fredssenter

5 682 000

74

Narviksenteret, kan overføres

70 048 000

75

Det europeiske Wergelandsenteret

7 623 000

76

Raftostiftelsen

2 205 000

139 623 000

256

Vox, nasjonalt fagorgan for kompetansepolitikk:

1

Driftsutgifter

51 132 000

21

Spesielle driftsutgifter

16 521 000

67 653 000

257

Program for basiskompetanse i arbeidslivet:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

5 511 000

70

Tilskudd, kan overføres

89 593 000

95 104 000

258

Tiltak for livslang læring:

1

Driftsutgifter

5 488 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 1

54 658 000

60

Tilskudd til karriereveiledning

30 000 000

90 146 000

Sum voksenopplæring m.m.

1 655 948 000

Høyere utdanning og fagskoleutdanning

260

Universiteter og høyskoler:

50

Statlige universiteter og høyskoler

27 921 127 000

70

Private høyskoler

1 139 866 000

29 060 993 000

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter:

71

Tilrettelegging for internasjonal mobilitet

16 174 000

74

Tilskudd til velferdsarbeid

77 436 000

75

Tilskudd til bygging av studentboliger, kan overføres

358 981 000

452 591 000

276

Fagskoleutdanning:

72

Annen fagskoleutdanning

73 729 000

73 729 000

280

Felles enheter:

1

Driftsutgifter

75 646 000

21

Spesielle driftsutgifter

10 000

50

Senter for internasjonalisering av utdanning

67 016 000

51

Drift av nasjonale fellesoppgaver

144 996 000

71

Tilskudd til UNIS

117 935 000

72

Tilskudd til UNINETT

25 626 000

73

Tilskudd til NORDUnet, kan overføres

23 905 000

455 134 000

281

Felles tiltak for universiteter og høyskoler:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70

112 116 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

11 523 000

50

Tilskudd til Norges forskningsråd

94 032 000

70

Andre overføringer, kan nyttes under post 1

47 236 000

73

Tilskudd til internasjonale programmer

71 060 000

78

Tilskudd til Universitets- og høgskolerådet

15 755 000

351 722 000

Sum høyere utdanning og fagskoleutdanning

30 394 169 000

Forskning

283

Meteorologiformål:

50

Meteorologisk institutt

290 629 000

72

Internasjonale samarbeidsprosjekter

55 991 000

346 620 000

284

De nasjonale forskningsetiske komiteene:

1

Driftsutgifter

17 236 000

17 236 000

285

Norges forskningsråd:

52

Forskningsformål

1 394 725 000

53

Overordnede forskningspolitiske prioriteringer

978 605 000

54

Forskningsinfrastruktur av nasjonal, strategisk interesse

299 363 000

55

Administrasjon

278 936 000

2 951 629 000

287

Forskningsinstitutter og andre tiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71

10 803 000

53

NUPI

4 494 000

56

Ludvig Holbergs minnepris

9 729 000

57

Basisbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter

191 478 000

60

Regionale forskningsfond, tilskudd til forskning

219 000 000

71

Tilskudd til andre private institusjoner

39 268 000

73

Niels Henrik Abels matematikkpris

13 668 000

488 440 000

288

Internasjonale samarbeidstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter

6 707 000

72

Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner

206 002 000

73

EUs rammeprogram for forskning, kan overføres

1 347 234 000

74

Det europeiske instituttet for innovasjon og teknologi, kan overføres

11 511 000

75

UNESCO-kontingent

18 909 000

76

UNESCO-formål

3 105 000

1 593 468 000

Sum forskning

5 397 393 000

Sum Kunnskapsdepartementet

46 060 219 000

Kulturdepartementet

Administrasjon

300

Kulturdepartementet:

1

Driftsutgifter

119 691 000

21

Spesielle driftsutgifter

2 589 000

122 280 000

Sum administrasjon

122 280 000

Samfunns- og frivillighetsformål

310

Tilskudd til trossamfunn m.m.:

60

Tilskudd til livssynsnøytrale sermonirom

10 330 000

70

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning

252 443 000

75

Tilskudd til private kirkebygg, kan overføres

9 622 000

78

Ymse faste tiltak

5 923 000

278 318 000

314

Kultur og samfunn:

21

Spesielle driftsutgifter

2 200 000

71

Kultur og næringsprosjekter

6 906 000

72

Kultursamarbeid i nordområdene

3 553 000

78

Ymse faste tiltak

14 938 000

79

Til disposisjon

2 143 000

29 740 000

315

Frivillighetsformål:

21

Forskning og utredning

9 780 000

70

Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

1 200 000 000

71

Tilskudd til frivilligsentraler

118 474 000

72

Tilskudd til frivillig virksomhet for barn og unge

53 751 000

74

Frivillighetsregister, kan overføres

3 213 000

78

Ymse faste tiltak

32 832 000

82

Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

55 777 000

84

Ungdoms-OL

40 003 000

85

Sjakk-OL

65 000 000

1 578 830 000

Sum samfunns- og frivillighetsformål

1 886 888 000

Kulturformål

320

Allmenne kulturformål:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 77

135 195 000

21

Forskning og utredning, kan overføres

8 682 000

51

Fond for lyd og bilde

32 641 000

52

Norges forskningsråd

5 250 000

53

Sametinget

77 202 000

55

Norsk kulturfond-ettårig prosjekttilskudd, kan nyttes under post 56

52 998 000

56

Norsk kulturfond-flerårig prosjekttilskudd, kan nyttes under post 55

23 895 000

60

Kulturkort for ungdom

3 900 000

73

Nasjonale kulturbygg, kan overføres

215 000 000

74

Tilskudd til tiltak under Norsk kulturråd, kan overføres

240 616 000

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

11 136 000

77

Prosjekt- og utviklingstiltak på museums- og arkivfeltet, kan nyttes under post 1

37 288 000

78

Ymse faste tiltak

32 505 000

79

Til disposisjon, kan nyttes under post 1

4 217 000

82

Nobels fredssenter

29 537 000

910 062 000

321

Kunstnerformål:

1

Driftsutgifter

15 551 000

72

Stipend basert på gjennomført kunstutdanning, overslagsbevilgning

1 000 000

73

Kunstnerstipend m.m., kan overføres

164 223 000

74

Garantiinntekter, overslagsbevilgning

107 263 000

75

Vederlagsordninger

163 708 000

451 745 000

322

Billedkunst, kunsthåndverk og offentlig rom:

1

Driftsutgifter

17 053 000

50

Kunst i offentlige rom

27 223 000

55

Norsk kulturfond

41 037 000

72

Knutepunktinstitusjoner

6 839 000

73

Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design

279 478 000

75

Offentlig rom, arkitektur og design

4 195 000

78

Ymse faste tiltak

46 243 000

422 068 000

323

Musikkformål:

1

Driftsutgifter

165 898 000

55

Norsk kulturfond-ettårig prosjekttilskudd, kan nyttes under post 56

171 367 000

56

Norsk kulturfond-flerårig prosjekttilskudd, kan nyttes under post 55

32 529 000

70

Nasjonale institusjoner

265 154 000

71

Region-/landsdelsinstitusjoner

227 668 000

72

Knutepunktinstitusjoner

80 909 000

74

Landsdelsmusikere i Nord-Norge

19 606 000

78

Ymse faste tiltak

111 302 000

1 074 433 000

324

Scenekunstformål:

1

Driftsutgifter

75 127 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

58 687 000

55

Norsk kulturfond- ettårig prosjekttilskudd, kan nyttes under post 56

112 292 000

56

Norsk kulturfond- flerårig prosjekttilskudd, kan nyttes under post 55

16 742 000

70

Nasjonale institusjoner

1 031 912 000

71

Region-/landsdelsinstitusjoner

467 949 000

72

Knutepunktinstitusjoner

3 991 000

73

Region- og distriktsopera

52 022 000

78

Ymse faste tiltak

150 515 000

1 969 237 000

326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 77

532 785 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

25 303 000

55

Norsk kulturfond

170 067 000

72

Knutepunktinstitusjoner

2 810 000

73

Noregs Mållag

3 996 000

74

Det Norske Samlaget

14 116 000

75

Norsk Ordbok 2014 og Det Norske Akademis Store Ordbok

22 390 000

76

Ibsenpris m.m.

5 592 000

77

Prosjekt- og utviklingstiltak, kan nyttes under post 1

25 632 000

78

Ymse faste tiltak

63 435 000

80

Tilskudd til tiltak under Nasjonalbiblioteket

52 617 000

918 743 000

328

Museums- og andre kulturvernformål:

55

Norsk kulturfond

10 582 000

70

Det nasjonale museumsnettverket

1 035 469 000

78

Ymse faste tiltak

43 124 000

1 089 175 000

329

Arkivformål:

1

Driftsutgifter

329 845 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

21 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

10 344 000

78

Ymse faste tiltak

9 917 000

371 106 000

Sum kulturformål

7 206 569 000

Medieformål

334

Film- og medieformål:

1

Driftsutgifter

153 721 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

8 572 000

50

Filmfondet, kan nyttes under post 71

441 501 000

51

Audiovisuelle produksjoner

10 509 000

71

Filmtiltak m.m., kan overføres, kan nyttes under post 50

39 277 000

73

Regional filmsatsing

56 948 000

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor, kan overføres

24 917 000

78

Ymse faste tiltak

35 916 000

771 361 000

335

Mediestøtte:

71

Produksjonstilskudd

331 759 000

72

Tilskudd til kvalitetsjournalistikk

6 000 000

73

Medieforskning og etterutdanning

17 069 000

75

Tilskudd til samiske aviser

24 983 000

76

Tilskudd til minoritetsspråklige publikasjoner

875 000

77

Distribusjonstilskudd til avisene i Finnmark

1 983 000

382 669 000

337

Kompensasjon for kopiering til privat bruk:

70

Kompensasjon

45 357 000

45 357 000

339

Lotteri- og stiftelsestilsynet:

1

Driftsutgifter

66 436 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

7 648 000

74 084 000

Sum medieformål

1 273 471 000

Sum Kulturdepartementet

10 489 208 000

Justis- og beredskapsdepartementet

Administrasjon

400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

354 204 000

23

Spesielle driftsutgifter, forskning og kunnskapsutvikling, kan overføres

23 185 000

50

Norges forskningsråd

22 070 000

71

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

9 672 000

409 131 000

Sum administrasjon

409 131 000

Rettsvesen

410

Tingrettene og lagmannsrettene:

1

Driftsutgifter

1 778 565 000

21

Spesielle driftsutgifter

20 724 000

1 799 289 000

411

Domstoladministrasjonen:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 410 post 1

73 946 000

73 946 000

413

Jordskiftedomstolene:

1

Driftsutgifter

217 069 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

13 328 000

230 397 000

414

Forliksråd og andre domsutgifter:

1

Driftsutgifter

164 605 000

21

Spesielle driftsutgifter

38 723 000

203 328 000

Sum rettsvesen

2 306 960 000

Kriminalomsorg

430

Kriminalomsorgsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

3 662 332 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under kap. 430 post 1

84 165 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

31 608 000

60

Refusjoner til kommunene, forvaringsdømte mv., kan overføres

92 300 000

70

Tilskudd

17 964 000

3 888 369 000

432

Kriminalomsorgens utdanningssenter (KRUS):

1

Driftsutgifter

171 386 000

171 386 000

Sum kriminalomsorg

4 059 755 000

Politi og påtalemyndighet

440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten:

1

Driftsutgifter

12 617 275 000

21

Spesielle driftsutgifter

226 013 000

22

Søk etter omkomne på havet, i innsjøer og vassdrag, kan overføres

7 861 000

23

Sideutgifter i forbindelse med sivile gjøremål

77 142 000

60

Tilskudd til kommuner til SLT-tiltak

5 330 000

70

Tilskudd

40 573 000

71

Tilskudd Norsk rettsmuseum

4 553 000

72

Datalagringsdirektivet, kan overføres

220 000 000

73

Tilskudd til EUs grense- og visumfond

116 644 000

13 315 391 000

442

Politihøgskolen:

1

Driftsutgifter

560 737 000

560 737 000

444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

1

Driftsutgifter

560 872 000

560 872 000

445

Den høyere påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter

162 990 000

162 990 000

446

Den militære påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter

7 704 000

7 704 000

448

Grensekommissæren:

1

Driftsutgifter

6 385 000

6 385 000

Sum politi og påtalemyndighet

14 614 079 000

Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Driftsutgifter

646 783 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

5 002 000

70

Overføringer til private

12 856 000

664 641 000

452

Sentral krisehåndtering:

1

Driftsutgifter

14 511 000

14 511 000

454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter

794 578 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

453 720 000

1 248 298 000

455

Redningstjenesten:

1

Driftsutgifter

82 025 000

21

Spesielle driftsutgifter

18 022 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

10 982 000

71

Tilskudd til frivillige organisasjoner i redningstjenesten

25 396 000

72

Tilskudd til nød- og sikkerhetstjenester

98 671 000

235 096 000

456

Direktoratet for nødkommunikasjon:

1

Driftsutgifter

490 163 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 248 632 000

1 738 795 000

Sum redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

3 901 341 000

Andre virksomheter

460

Spesialenheten for politisaker:

1

Driftsutgifter

39 867 000

39 867 000

466

Særskilte straffesaksutgifter m.m.:

1

Driftsutgifter

1 087 349 000

1 087 349 000

467

Norsk Lovtidend:

1

Driftsutgifter

3 397 000

3 397 000

468

Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker:

1

Driftsutgifter

16 110 000

16 110 000

469

Vergemålsordningen:

1

Driftsutgifter

175 533 000

21

Spesielle driftsutgifter

67 896 000

243 429 000

Sum andre virksomheter

1 390 152 000

Fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

470

Fri rettshjelp:

1

Driftsutgifter

6 502 000

70

Fri sakførsel

596 556 000

71

Fritt rettsråd

162 994 000

72

Tilskudd til spesielle rettshjelptiltak

31 300 000

797 352 000

471

Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning:

71

Erstatningsansvar m.m., overslagsbevilgning

121 715 000

72

Erstatning i anledning av straffeforfølging, overslagsbevilgning

21 169 000

73

Stortingets rettferdsvederlagsordning

60 000 000

202 884 000

472

Voldsoffererstatning og rådgiving for kriminalitetsofre:

1

Driftsutgifter

46 392 000

70

Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning

435 514 000

481 906 000

473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Driftsutgifter

42 958 000

42 958 000

474

Konfliktråd:

1

Driftsutgifter

95 367 000

95 367 000

475

Bobehandling:

1

Driftsutgifter

76 097 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

6 877 000

82 974 000

Sum fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

1 703 441 000

Svalbardbudsjettet

480

Svalbardbudsjettet:

50

Tilskudd

323 245 000

323 245 000

Sum Svalbardbudsjettet

323 245 000

Beskyttelse og innvandring

490

Utlendingsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

793 234 000

21

Spesielle driftsutgifter, statlige mottak

1 741 702 000

22

Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse

59 546 000

23

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres

7 471 000

60

Tilskudd til vertskommuner for statlige mottak for asylsøkere og flyktninger

303 171 000

70

Økonomiske ytelser til beboere i asylmottak

513 870 000

71

Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i mottak og informasjon til au pairer

18 073 000

72

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger, kan overføres

110 618 000

73

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak, kan nyttes under kap. 821 post 60

6 977 000

75

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres

18 497 000

3 573 159 000

491

Utlendingsnemnda:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

282 437 000

21

Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling, kan nyttes under post 1

12 413 000

294 850 000

Sum beskyttelse og innvandring

3 868 009 000

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

32 576 113 000

Kommunal- og regionaldepartementet

Administrasjon m.m.

500

Kommunal- og regionaldepartementet:

1

Driftsutgifter

164 787 000

21

Spesielle forsknings- og utredningsoppdrag, kan overføres

9 300 000

50

Forskningsprogrammer under Norges forskningsråd

15 750 000

189 837 000

Sum administrasjon m.m.

189 837 000

Distrikts- og regionalpolitikk

551

Regional utvikling og nyskaping:

60

Tilskudd til fylkeskommuner for regional utvikling

1 596 306 000

61

Næringsrettede midler til regional utvikling, kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, kan overføres

485 287 000

2 081 593 000

552

Nasjonalt samarbeid for regional utvikling:

21

Kunnskapsutvikling, informasjon, mv., kan overføres

15 900 000

62

Nasjonale tiltak for lokal samfunnsutvikling, kan overføres

40 000 000

72

Nasjonale tiltak for regional utvikling, kan overføres

587 300 000

643 200 000

554

Kompetansesenter for distriktsutvikling:

1

Driftsutgifter

33 200 000

33 200 000

Sum distrikts- og regionalpolitikk

2 757 993 000

Rammeoverføringer til kommunesektoren mv.

571

Rammetilskudd til kommuner:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

19 500 000

60

Innbyggertilskudd

116 469 972 000

61

Distriktstilskudd Sør-Norge

378 317 000

62

Nord-Norge- og Namdalstilskudd

1 503 297 000

63

Småkommunetilskudd

946 140 000

64

Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 572 post 64

2 141 000 000

66

Veksttilskudd

61 198 000

67

Storbytilskudd

420 280 000

121 939 704 000

572

Rammetilskudd til fylkeskommuner:

60

Innbyggertilskudd

28 337 599 000

62

Nord-Norge-tilskudd

599 430 000

64

Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 571 post 64

512 000 000

29 449 029 000

575

Ressurskrevende tjenester:

60

Toppfinansieringsordning, overslagsbevilgning

6 649 205 000

6 649 205 000

579

Valgutgifter:

1

Driftsutgifter

15 800 000

15 800 000

Sum rammeoverføringer til kommunesektoren mv.

158 053 738 000

Bolig, bomiljø og bygg

580

Bostøtte:

70

Bostøtte, overslagsbevilgning

3 000 000 000

3 000 000 000

581

Bolig- og bomiljøtiltak:

21

Kunnskapsutvikling og -formidling

4 700 000

61

Husleietilskudd

2 300 000

70

Boligetablering i distriktene

21 300 000

74

Tilskudd til bolig-, by- og områdeutvikling, kan overføres

55 000 000

75

Tilskudd til etablering i egen bolig

366 000 000

76

Tilskudd til utleieboliger, kan overføres

495 300 000

77

Kompetansetilskudd til bærekraftig bolig- og byggkvalitet, kan overføres

21 900 000

78

Boligsosialt kompetansetilskudd, kan overføres

74 900 000

79

Tilskudd til tilpasning av bolig

185 500 000

1 226 900 000

582

Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg og kirkebygg:

60

Rentekompensasjon - skole- og svømmeanlegg, kan overføres

487 300 000

61

Rentekompensasjon - kirkebygg, kan overføres

50 800 000

538 100 000

585

Husleietvistutvalget:

1

Driftsutgifter

23 300 000

23 300 000

586

Tilskudd til omsorgsboliger og sykehjemsplasser:

63

Tilskudd til kompensasjon for utgifter til renter og avdrag

1 027 600 000

64

Investeringstilskudd, kan overføres

977 300 000

2 004 900 000

587

Direktoratet for byggkvalitet:

1

Driftsutgifter

73 600 000

22

Kunnskapsutvikling og informasjonsformidling

52 600 000

70

Tilskudd til Lavenergiprogrammet

6 200 000

132 400 000

Sum bolig, bomiljø og bygg

6 925 600 000

Sum Kommunal- og regionaldepartementet

167 927 168 000

Arbeidsdepartementet

Administrasjon

600

Arbeidsdepartementet:

1

Driftsutgifter

180 370 000

180 370 000

601

Utredningsvirksomhet, forskning m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter

62 400 000

50

Norges forskningsråd

134 120 000

70

Tilskudd

22 860 000

72

Tilskudd til Senter for seniorpolitikk m.m.

14 510 000

233 890 000

Sum administrasjon

414 260 000

Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

604

Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen:

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 21

701 440 000

701 440 000

605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Driftsutgifter

10 850 430 000

21

Spesielle driftsutgifter

29 810 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

247 220 000

70

Tilskudd til helse- og rehabiliteringstjenester for sykemeldte, kan overføres

208 800 000

11 336 260 000

606

Trygderetten:

1

Driftsutgifter

66 100 000

66 100 000

Sum administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

12 103 800 000

Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

611

Pensjoner av statskassen:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

18 500 000

18 500 000

612

Tilskudd til Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

8 663 000 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

96 000 000

8 759 000 000

613

Arbeidsgiveravgift til folketrygden:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

1 016 000 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

11 000 000

1 027 000 000

614

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter

87 000 000

70

Tap/avskrivninger

2 000 000

90

Utlån, overslagsbevilgning

26 500 000 000

26 589 000 000

615

Yrkesskadeforsikring:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

83 000 000

83 000 000

616

Gruppelivsforsikring:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

174 000 000

174 000 000

Sum pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

36 650 500 000

Tiltak for bedrede levekår mv.

621

Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering:

21

Spesielle driftsutgifter

63 740 000

63

Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte, kan overføres

191 720 000

70

Frivillig arbeid, kan overføres

58 160 000

74

Tilskudd til pensjonistenes organisasjoner mv.

10 890 000

324 510 000

Sum tiltak for bedrede levekår mv.

324 510 000

Arbeidsmarked

634

Arbeidsmarkedstiltak:

21

Forsøk, utviklingstiltak mv., kan overføres

60 400 000

60

Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser i Oslo kommune

23 800 000

76

Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres

6 310 330 000

77

Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres

1 207 800 000

78

Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser

41 410 000

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet

36 000 000

7 679 740 000

635

Ventelønn:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

85 000 000

85 000 000

Sum arbeidsmarked

7 764 740 000

Arbeidsmiljø og sikkerhet

640

Arbeidstilsynet:

1

Driftsutgifter

510 600 000

21

Spesielle driftsutgifter, regionale verneombud

10 600 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

4 500 000

525 700 000

642

Petroleumstilsynet:

1

Driftsutgifter

215 100 000

21

Spesielle driftsutgifter

23 800 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 800 000

240 700 000

643

Statens arbeidsmiljøinstitutt:

50

Statstilskudd

111 600 000

111 600 000

646

Pionerdykkere i Nordsjøen:

72

Tilskudd, kan overføres

3 200 000

3 200 000

648

Arbeidsretten, Riksmekleren m.m.:

1

Driftsutgifter

16 600 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1

1 960 000

70

Tilskudd til faglig utvikling

4 130 000

22 690 000

649

Treparts bransjeprogrammer:

21

Spesielle driftsutgifter - Treparts bransjeprogrammer

10 900 000

10 900 000

Sum arbeidsmiljø og sikkerhet

914 790 000

Kontantytelser

660

Krigspensjon:

70

Tilskudd, militære, overslagsbevilgning

121 000 000

71

Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning

300 000 000

421 000 000

664

Pensjonstrygden for sjømenn:

70

Tilskudd

80 000 000

80 000 000

666

Avtalefestet pensjon (AFP):

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

1 660 000 000

1 660 000 000

667

Supplerende stønad til personer over 67 år:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

425 000 000

425 000 000

Sum kontantytelser

2 586 000 000

Sum Arbeidsdepartementet

60 758 600 000

Helse- og omsorgsdepartementet

Helse- og omsorgsdepartementet mv.

700

Helse- og omsorgsdepartementet:

1

Driftsutgifter

206 951 000

206 951 000

701

IKT i helse- og omsorgssektoren:

21

Spesielle driftsutgifter

217 150 000

70

Norsk Helsenett SF

97 517 000

314 667 000

702

Beredskap:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

36 402 000

70

Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

3 539 000

39 941 000

703

Internasjonalt samarbeid:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

56 783 000

70

Tilskudd, kan overføres

15 298 000

72 081 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet mv.

633 640 000

Folkehelse

710

Nasjonalt folkehelseinstitutt:

1

Driftsutgifter

617 275 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

618 893 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

18 859 000

1 255 027 000

711

Ernæring og mattrygghet:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

36 488 000

70

Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

1 112 000

74

Skolefrukt, kan overføres

18 948 000

56 548 000

712

Bioteknologinemnda:

1

Driftsutgifter

8 847 000

8 847 000

713

Vitenskapskomiteen for mattrygghet:

1

Driftsutgifter

22 530 000

22 530 000

715

Statens strålevern:

1

Driftsutgifter

77 715 000

21

Spesielle driftsutgifter

35 332 000

113 047 000

716

Statens institutt for rusmiddelforskning:

1

Driftsutgifter

47 075 000

47 075 000

718

Rusmiddelforebygging:

21

Spesielle driftsutgifter

86 875 000

63

Rusmiddeltiltak, kan overføres

16 484 000

70

Andre tilskudd, kan overføres

113 605 000

216 964 000

719

Annet folkehelsearbeid:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 79

84 391 000

60

Kommunetilskudd, kan overføres

6 672 000

70

Smittevern mv., kan overføres

19 093 000

73

Fysisk aktivitet, kan overføres

35 385 000

79

Andre tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

18 691 000

164 232 000

Sum folkehelse

1 884 270 000

Helseforvaltning

720

Helsedirektoratet:

1

Driftsutgifter

1 040 644 000

21

Spesielle driftsutgifter

20 402 000

70

Helsetjenester i annet EØS-land

24 840 000

1 085 886 000

721

Statens helsetilsyn:

1

Driftsutgifter

127 255 000

127 255 000

722

Norsk pasientskadeerstatning:

1

Driftsutgifter

164 308 000

70

Advokatutgifter

34 056 000

71

Særskilte tilskudd

105 483 000

303 847 000

723

Pasientskadenemnda:

1

Driftsutgifter

61 757 000

61 757 000

724

Statens autorisasjonskontor for helsepersonell:

1

Driftsutgifter

37 692 000

37 692 000

725

Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten:

1

Driftsutgifter

182 294 000

182 294 000

726

Statens helsepersonellnemnd:

1

Driftsutgifter

8 234 000

8 234 000

728

Klagenemnda for behandling i utlandet og Preimplantasjonsdiagnostikknemnda:

1

Driftsutgifter

3 244 000

3 244 000

729

Pasient- og brukerombud:

1

Driftsutgifter

59 691 000

59 691 000

Sum helseforvaltning

1 869 900 000

Spesialisthelsetjenester

732

Regionale helseforetak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

9 202 000

70

Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75

630 705 000

71

Kvalitetsbasert finansiering, kan overføres

497 000 000

72

Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres

49 942 055 000

73

Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres

17 567 979 000

74

Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres

13 264 224 000

75

Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres

11 783 643 000

76

Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning

17 344 415 000

77

Poliklinisk virksomhet mv., overslagsbevilgning

3 404 908 000

78

Forskning og nasjonale kompetansetjenester, kan overføres

1 083 160 000

79

Raskere tilbake, kan overføres

549 559 000

82

Investeringslån, kan overføres

1 592 794 000

83

Opptrekksrenter for lån fom. 2008, overslags- bevilgning

142 000 000

86

Driftskreditter

510 000 000

91

Opptrekksrenter for lån tom. 2007, overslags-bevilgning

2 500 000

118 324 144 000

733

Habilitering og rehabilitering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

13 252 000

70

Behandlingsreiser til utlandet

115 854 000

72

Kjøp av opptrening mv., kan overføres

4 978 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

17 711 000

151 795 000

734

Særskilte tilskudd til psykiske helse og rustiltak:

1

Driftsutgifter

39 650 000

21

Spesielle driftsutgifter

14 916 000

70

Tvunget psykisk helsevern for pasienter som ikke har bosted i riket

2 411 000

71

Tvungen omsorg for psykisk utviklingshemmede

74 394 000

72

Utviklingsområder innen psykisk helsevern og rus

16 497 000

147 868 000

Sum spesialisthelsetjenester

118 623 807 000

Legemidler

750

Statens legemiddelverk:

1

Driftsutgifter

232 186 000

232 186 000

751

Legemiddeltiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

12 251 000

70

Tilskudd

62 908 000

75 159 000

Sum legemidler

307 345 000

Helse- og omsorgstjenester i kommunene

761

Omsorgstjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

212 192 000

60

Kommunale kompetansetiltak, kan overføres

212 888 000

61

Vertskommuner

947 723 000

62

Dagaktivitetstilbud, kan overføres

81 400 000

66

Brukerstyrt personlig assistanse

90 004 000

67

Utviklingstiltak

75 753 000

71

Frivillig arbeid mv.

24 839 000

72

Landsbystiftelsen

70 150 000

73

Særlige omsorgsbehov

21 497 000

75

Andre kompetansetiltak

9 418 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

14 117 000

1 759 981 000

762

Primærhelsetjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

30 196 000

50

Samisk helse

5 247 000

60

Forebyggende helsetjenester

62 113 000

61

Fengselshelsetjeneste

135 176 000

62

Øyeblikkelig hjelp, kan overføres, kan nyttes under kap. 732 postene 70 og 76

419 108 000

63

Allmennlegetjenester

128 208 000

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21

46 720 000

71

Frivillig arbeid mv.

6 373 000

73

Forebygging uønskede svangerskap og abort, kan overføres

26 309 000

74

Stiftelsen Amathea

16 223 000

875 673 000

763

Rustiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71

50 706 000

61

Kommunalt rusarbeid, kan overføres

104 068 000

71

Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

176 013 000

72

Kompetansesentra mv.

94 092 000

424 879 000

764

Psykisk helse:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

75 802 000

60

Psykisk helsearbeid, kan overføres

268 643 000

72

Utviklingstiltak, kan overføres

390 615 000

73

Vold og traumatisk stress, kan overføres

124 244 000

859 304 000

769

Utredningsvirksomhet mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

32 870 000

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21

734 000

33 604 000

Sum helse- og omsorgstjenester i kommunene

3 953 441 000

Tannhelse

770

Tannhelsetjenester:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

24 363 000

70

Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

174 841 000

199 204 000

Sum tannhelse

199 204 000

Kunnskap og kompetanse

780

Forskning:

50

Norges forskningsråd mv.

323 306 000

323 306 000

781

Forsøk og utvikling mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

71 062 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

47 139 000

118 201 000

782

Helseregistre:

21

Spesielle driftsutgifter

17 125 000

70

Tilskudd

36 005 000

53 130 000

783

Personell:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

29 467 000

61

Turnustjeneste

133 400 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

29 924 000

192 791 000

Sum kunnskap og kompetanse

687 428 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

128 159 035 000

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

Administrasjon

800

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet:

1

Driftsutgifter

161 361 000

21

Spesielle driftsutgifter

12 599 000

173 960 000

Sum administrasjon

173 960 000

Integrering og mangfold

820

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

194 946 000

194 946 000

821

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres

38 483 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

41 252 000

50

Norges Forskningsråd

6 614 000

60

Integreringstilskudd, kan overføres

6 005 522 000

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, overslagsbevilgning

328 574 000

62

Kommunale innvandrertiltak

209 796 000

70

Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging

1 925 000

71

Tilskudd til innvandrerorganisasjoner og annen frivillig virksomhet

51 582 000

72

Statsautorisasjonsordningen for tolker m.m.

2 611 000

73

Tilskudd

4 742 000

6 691 101 000

822

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, opplæring i norsk og samfunnskunnskap, kan overføres

29 075 000

22

Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

11 588 000

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1 585 411 000

1 626 074 000

823

Kontaktutvalget mellom innvandrerbefolkningen og myndighetene:

1

Driftsutgifter

6 749 000

6 749 000

Sum integrering og mangfold

8 518 870 000

Tiltak for familie, likestilling og ikke-diskriminering

840

Krisetiltak:

21

Spesielle driftsutgifter

3 527 000

61

Tilskudd til incest- og voldtektsentre, overslagsbevilgning

77 500 000

70

Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under kap. 858 post 1

36 285 000

117 312 000

841

Samliv og konfliktløsning:

21

Spesielle driftsutgifter, meklingsgodtgjørelse, overslagsbevilgning

12 764 000

22

Opplæring, forskning, utvikling mv.

7 031 000

23

Refusjon av utgifter til DNA-analyser, overslagsbevilgning

7 096 000

26 891 000

842

Familievern:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70

221 523 000

21

Spesielle driftsutgifter

22 727 000

70

Tilskudd til kirkens familieverntjeneste mv., kan nyttes under post 1

143 248 000

387 498 000

843

Likestillings- og diskrimineringsnemnda:

1

Driftsutgifter

4 807 000

4 807 000

844

Kontantstøtte:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

1 165 000 000

1 165 000 000

845

Barnetrygd:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

15 140 000 000

15 140 000 000

846

Forsknings- og utredningsvirksomhet, tilskudd mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 50

22 159 000

50

Forskning, kan nyttes under post 21

3 025 000

60

Tilskudd til likestillingsarbeid i kommunal sektor

1 963 000

70

Tilskudd

24 319 000

72

Tiltak for lesbiske og homofile

10 411 000

73

Tilskudd til likestillingssentre

6 028 000

79

Tilskudd til internasjonalt familie- og likestillingsarbeid, kan overføres

8 245 000

76 150 000

847

Tiltak for personer med nedsatt funksjonsevne:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71

16 058 000

70

Tilskudd til funksjonshemmedes organisasjoner

171 894 000

71

Tiltak for økt tilgjengelighet og universell utforming, kan overføres, kan nyttes under post 21

18 937 000

72

Tilskudd

14 490 000

221 379 000

849

Likestillings- og diskrimineringsombudet:

50

Basisbevilgning

54 035 000

54 035 000

Sum tiltak for familie, likestilling og ikke-diskriminering

17 193 072 000

Tiltak for barn og ungdom

850

Barneombudet:

1

Driftsutgifter

13 812 000

13 812 000

852

Adopsjonsstøtte:

70

Tilskudd til foreldre som adopterer barn fra utlandet, overslagsbevilgning

12 694 000

12 694 000

853

Fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker:

1

Driftsutgifter

164 827 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

19 052 000

183 879 000

854

Tiltak i barne- og ungdomsvernet:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71

84 083 000

22

Barnesakkyndig kommisjon

6 475 000

50

Forskning og utvikling

27 459 000

60

Kommunalt barnevern

573 356 000

61

Utvikling i kommunene

29 219 000

65

Refusjon av kommunale utgifter til barneverntiltak knyttet til enslige mindreårige asylsøkere og flyktninger, overslagsbevilgning

1 122 100 000

71

Utvikling og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21

30 149 000

72

Tilskudd til forskning og utvikling i barne- vernet

59 955 000

1 932 796 000

855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 og post 60

4 018 612 000

21

Spesielle driftsutgifter

22 452 000

22

Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1

1 724 359 000

60

Tilskudd til kommunene, kan nyttes under post 1

192 207 000

5 957 630 000

856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

1

Driftsutgifter

200 139 000

200 139 000

857

Barne- og ungdomstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71

4 356 000

60

Barne- og ungdomstiltak i større bysamfunn, kan overføres

22 456 000

61

Nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom

96 000 000

70

Barne- og ungdomsorganisasjoner

114 259 000

71

Utviklingsarbeid, kan nyttes under post 21

3 942 000

79

Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv., kan overføres

17 493 000

258 506 000

858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 855 post 1

246 470 000

21

Spesielle driftsutgifter

12 505 000

22

Reguleringspremie til KLP og fylkeskommunale pensjonskasser

33 181 000

292 156 000

859

EUs ungdomsprogram:

1

Driftsutgifter, kan overføres

7 798 000

7 798 000

Sum tiltak for barn og ungdom

8 859 410 000

Forbrukerpolitikk

860

Forbrukerrådet:

50

Basisbevilgning

107 351 000

51

Markedsportaler

15 673 000

123 024 000

862

Positiv miljømerking:

70

Driftstilskudd til offentlig stiftelse for positiv miljømerking

6 917 000

6 917 000

865

Forbrukerpolitiske tiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

7 822 000

70

Tilskudd

2 570 000

79

EUs rammeprogram for forbrukerpolitikk, kan overføres

4 982 000

15 374 000

866

Statens institutt for forbruksforskning:

50

Basisbevilgning

29 307 000

29 307 000

867

Sekretariatet for Markedsrådet og Forbrukertvistutvalget:

1

Driftsutgifter

9 428 000

9 428 000

868

Forbrukerombudet:

1

Driftsutgifter

23 037 000

23 037 000

Sum Forbrukerpolitikk

207 087 000

Sum Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

34 952 399 000

Nærings- og handelsdepartementet

Administrasjon

900

Nærings- og handelsdepartementet:

1

Driftsutgifter

205 200 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

53 100 000

30

Miljøtiltak Søve, kan overføres

20 500 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

20 500 000

72

Tilskudd til beredskapsordninger

3 600 000

73

Tilskudd til Ungt Entreprenørskap

12 600 000

75

Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres

20 100 000

335 600 000

Sum administrasjon

335 600 000

Infrastruktur og rammebetingelser

901

Patentstyret:

1

Driftsutgifter

242 800 000

242 800 000

902

Justervesenet:

1

Driftsutgifter

120 000 000

21

Spesielle driftsutgifter

2 400 000

122 400 000

903

Norsk akkreditering:

1

Driftsutgifter

39 700 000

39 700 000

904

Brønnøysundregistrene:

1

Driftsutgifter

309 000 000

22

Forvaltning av Altinn-løsningen, kan overføres

230 200 000

539 200 000

905

Norges geologiske undersøkelse:

1

Driftsutgifter

186 200 000

21

Spesielle driftsutgifter

74 000 000

260 200 000

906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Driftsutgifter

23 800 000

30

Sikrings- og miljøtiltak, kan overføres

11 000 000

31

Miljøtiltak Løkken, kan overføres

35 000 000

69 800 000

909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk:

73

Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslags-bevilgning

1 700 000 000

1 700 000 000

910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

373 000 000

373 000 000

913

Standardisering:

70

Tilskudd

29 000 000

29 000 000

914

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Driftsutgifter

5 800 000

5 800 000

Sum infrastruktur og rammebetingelser

3 381 900 000

Forskning, innovasjon og internasjonalisering

920

Norges forskningsråd:

50

Tilskudd

1 452 000 000

1 452 000 000

922

Romvirksomhet:

50

Norsk Romsenter

58 300 000

70

Kontingent i European Space Agency (ESA)

147 500 000

71

Internasjonal romvirksomhet

309 700 000

72

Nasjonale følgemidler, kan overføres

33 400 000

73

EUs romprogrammer

258 500 000

74

Nasjonal infrastruktur og tekniske aktiviteter, kan overføres

19 100 000

826 500 000

924

Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer:

70

Tilskudd

89 900 000

89 900 000

930

Norsk Design- og Arkitektursenter:

70

Tilskudd

75 200 000

75 200 000

934

Internasjonaliseringstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

13 000 000

73

Støtte ved kapitalvareeksport

375 000 000

388 000 000

937

Svalbard Reiseliv AS:

71

Tilskudd

2 100 000

2 100 000

Sum forskning, innovasjon og internasjonalisering

2 833 700 000

Statlig eierskap

950

Forvaltning av statlig eierskap:

21

Spesielle driftsutgifter

25 700 000

25 700 000

953

Kings Bay AS:

70

Tilskudd

27 500 000

27 500 000

960

Raufoss ASA:

71

Refusjon for miljøtiltak

8 300 000

8 300 000

Sum statlig eierskap

61 500 000

Sum Nærings- og handelsdepartementet

6 612 700 000

Fiskeri- og kystdepartementet

Administrasjon

1000

Fiskeri- og kystdepartementet:

1

Driftsutgifter

132 000 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

16 740 000

71

Tilskudd til kystkultur, kan overføres

10 130 000

158 870 000

1001

Deltakelse i internasjonale organisasjoner:

70

Tilskudd, kan overføres

10 950 000

10 950 000

Sum administrasjon

169 820 000

Forskning og innovasjon

1020

Havforskningsinstituttet:

1

Driftsutgifter

358 340 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

297 470 000

70

Erstatningsutbetaling

6 000 000

661 810 000

1021

Drift av forskningsfartøyene:

1

Driftsutgifter

132 480 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

76 750 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

300 000 000

509 230 000

1022

NIFES:

1

Driftsutgifter

67 850 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

86 650 000

154 500 000

1023

Fiskeri-, havbruks- og transportrettet FoU:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

151 000 000

50

Tilskudd Norges forskningsråd

240 450 000

51

Tilskudd Veterinærinstituttet

47 130 000

52

Basisbevilgning forskningsinstitutter

126 890 000

70

Tilskudd til sjømat- og rekrutteringstiltak, kan overføres

10 350 000

71

Tilskudd til utviklingstiltak, kan overføres

5 900 000

72

Tilskudd Nofima, kan overføres

95 090 000

74

Tilskudd marin bioteknologi mv., kan overføres

27 000 000

75

Tilskudd Akvariet i Bergen

3 860 000

707 670 000

Sum forskning og innovasjon

2 033 210 000

Fiskeri- og havbruksforvaltning

1030

Fiskeridirektoratet:

1

Driftsutgifter

373 740 000

21

Spesielle driftsutgifter

7 780 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 740 000

383 260 000

1050

Diverse fiskeriformål:

60

Tilskudd til kommuner

180 000 000

71

Sosiale tiltak, kan overføres

2 070 000

72

Tilskudd til sikkerhetsopplæring for fiskere

14 150 000

74

Erstatninger, kan overføres

2 140 000

75

Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres

67 000 000

79

Informasjon ressursforvaltning, kan overføres

930 000

266 290 000

Sum Fiskeri- og havbruksforvaltning

649 550 000

Kystforvaltning

1062

Kystverket:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 45

1 691 794 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

62 930 000

30

Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres

525 860 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

191 120 000

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres

61 980 000

70

Tilskudd Redningsselskapet

78 170 000

2 611 854 000

1070

Samfunnet Jan Mayen og Loran-C:

1

Driftsutgifter

44 410 000

44 410 000

Sum kystforvaltning

2 656 264 000

Sum Fiskeri- og kystdepartementet

5 508 844 000

Landbruks- og matdepartementet

Administrasjon m.m.

1100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Driftsutgifter

146 277 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

1 069 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - ordinære forvaltningsorganer, kan overføres, kan nyttes under post 50

2 926 000

50

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - forvaltningsorganer med særskilte fullmakter

272 000

150 544 000

Sum administrasjon m.m.

150 544 000

Matpolitikk

1112

Kunnskapsutvikling og beredskap m.m. på matområdet:

50

Kunnskapsutvikling, kunnskapsformidling og beredskap, Veterinærinstituttet

87 998 000

51

Kunnskapsutvikling, kunnskapsformidling og beredskap, Bioforsk

62 823 000

52

Støtte til fagsentrene, Bioforsk

17 873 000

168 694 000

1115

Mattilsynet:

1

Driftsutgifter

1 227 673 000

22

Reguleringspremie til kommunale og fylkeskommunale pensjonskasser

12 600 000

71

Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning

4 200 000

1 244 473 000

Sum matpolitikk

1 413 167 000

Forskning og innovasjon

1137

Forskning og innovasjon:

50

Forskningsaktivitet, Norges forskningsråd

255 951 000

51

Basisbevilgninger m.m., Norges forskningsråd

187 774 000

53

Omstillingsmidler instituttsektoren mv.

4 379 000

448 104 000

Sum forskning og innovasjon

448 104 000

Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

1138

Støtte til organisasjoner m.m.:

70

Støtte til organisasjoner, kan overføres

25 603 000

71

Internasjonalt skogpolitisk samarbeid - organisasjoner og prosesser, kan overføres

4 037 000

29 640 000

1139

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer:

70

Tilskudd til miljø- og ressurstiltak, kan overføres

17 898 000

71

Tilskudd til genressursforvaltning, kan overføres

22 027 000

39 925 000

1141

Kunnskapsutvikling m.m. innen miljø- og næringstiltak i landbruket:

50

Næringsøkonomisk dokumentasjon og analyse

24 743 000

52

Kunnskapsutvikling og kunnskapsformidling om arealressurser, skog og landskap

101 888 000

126 631 000

1143

Statens landbruksforvaltning:

1

Driftsutgifter

185 880 000

60

Tilskudd til veterinærdekning

134 449 000

70

Tilskudd til beredskap i kornsektoren, kan overføres

5 386 000

72

Erstatninger, overslagsbevilgning

302 000

73

Tilskudd til erstatninger m.m. ved tiltak mot dyre- og plantesykdommer, overslagsbevilgning

45 610 000

75

Kompensasjon til dyreeiere som blir pålagt beitenekt

1 000 000

372 627 000

1144

Regionale og lokale tiltak i landbruket:

77

Regionale og lokale tiltak i landbruket, kan overføres

7 048 000

7 048 000

1147

Statens reindriftsforvaltning:

1

Driftsutgifter

44 840 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

7 289 000

70

Tilskudd til fjellstuer

750 000

71

Omstillingstiltak i Indre Finnmark, kan over-føres

9 520 000

82

Radioaktivitetstiltak, kan overføres

2 500 000

64 899 000

1148

Naturskade - erstatninger:

71

Naturskade, erstatninger, overslagsbevilgning

185 700 000

185 700 000

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i skogbruket:

51

Tilskudd til Utviklingsfondet for skogbruket

3 497 000

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket, kan overføres

23 866 000

72

Tilskudd til økt bruk av tre, kan overføres

28 980 000

73

Tilskudd til skog-, klima- og energitiltak, kan overføres

43 470 000

74

Tiltak for industriell bruk av trevirke, kan overføres

5 000 000

104 813 000

1150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.:

1

Driftsutgifter

2 500 000

50

Fondsavsetninger

1 190 653 000

70

Markedsregulering, kan overføres

290 800 000

71

Tilskudd til erstatninger m.m., overslagsbevilgning

72 000 000

73

Pristilskudd, overslagsbevilgning

2 539 550 000

74

Direkte tilskudd, kan overføres

8 442 400 000

77

Utviklingstiltak, kan overføres

275 790 000

78

Velferdsordninger, kan overføres

1 601 754 000

14 415 447 000

1151

Til gjennomføring av reindriftsavtalen:

51

Tilskudd til Utviklings- og investeringsfondet

33 100 000

72

Tilskudd til organisasjonsarbeid

6 100 000

75

Kostnadssenkende og direkte tilskudd, kan overføres

67 700 000

79

Velferdsordninger, kan overføres

2 600 000

109 500 000

1161

Myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver på statsgrunn:

70

Tilskudd til Statskog SFs myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver

13 549 000

75

Tilskudd til oppsyn i statsallmenninger

9 939 000

23 488 000

Sum Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

15 479 718 000

Sum Landbruks- og matdepartementet

17 491 533 000

Samferdselsdepartementet

Administrasjon m.m.

1300

Samferdselsdepartementet:

1

Driftsutgifter

141 700 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

32 800 000

71

Tilskudd til trafikksikkerhetsformål mv.

38 200 000

72

Tilskudd til samferdselsberedskap

2 800 000

215 500 000

1301

Forskning og utvikling mv.:

21

Utredninger vedrørende miljø, trafikksikkerhet mv.

15 700 000

50

Samferdselsforskning, kan overføres

126 300 000

72

Tilskudd til miljøvennlig transport, Transnova-prosjektet, kan overføres

69 600 000

211 600 000

Sum administrasjon m.m.

427 100 000

Luftfartsformål

1310

Flytransport:

70

Kjøp av innenlandske flyruter, kan overføres, kan nyttes under kap. 1311 post 71

681 000 000

681 000 000

1311

Tilskudd til regionale flyplasser:

71

Tilskudd til ikke-statlige flyplasser, kan over-føres, kan nyttes under kap.1310 post 70

35 000 000

35 000 000

1313

Luftfartstilsynet:

1

Driftsutgifter

194 000 000

194 000 000

1314

Statens havarikommisjon for transport:

1

Driftsutgifter

63 400 000

63 400 000

Sum luftfartsformål

973 400 000

Vegformål

1320

Statens vegvesen:

23

Drift og vedlikehold av riksveger, trafikant- og kjøretøytilsyn m.m., kan overføres, kan nyttes under post 29, post 30, post 31 og post 72

9 347 000 000

26

Vegtilsyn

16 000 000

29

Vederlag til OPS-prosjekter, kan overføres, kan nyttes under post 23 og post 30

433 000 000

30

Riksveginvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 23, post 29, post 31 og post 72

9 764 200 000

31

Skredsikring riksveger, kan overføres, kan nyttes under post 30

1 150 000 000

35

Vegutbygging i Bjørvika, kan overføres

18 000 000

36

E16 over Filefjell, kan overføres

377 000 000

37

E6 vest for Alta, kan overføres

380 000 000

61

Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene

176 700 000

62

Skredsikring fylkesveger, kan overføres

564 000 000

72

Kjøp av riksvegferjetjenester, kan overføres, kan nyttes under post 23 og post 30

516 100 000

22 742 000 000

Sum vegformål

22 742 000 000

Særskilte transporttiltak

1330

Særskilte transporttiltak:

60

Særskilt tilskudd til kollektivtransport, kan overføres

78 300 000

61

Belønningsordningen for bedre kollektivtransport mv. i byområdene, kan overføres

945 300 000

70

Kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen-Kirkenes

763 000 000

1 786 600 000

Sum særskilte transporttiltak

1 786 600 000

Jernbaneformål

1350

Jernbaneverket:

23

Drift og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 30

5 556 900 000

25

Drift og vedlikehold av Gardermobanen, kan overføres

112 400 000

30

Investeringer i linjen, kan overføres, kan nyttes under post 23

8 559 500 000

31

Nytt dobbeltspor Oslo-Ski, kan overføres

1 349 000 000

15 577 800 000

1351

Persontransport med tog:

70

Kjøp av persontransport med tog, kan overføres

3 047 000 000

3 047 000 000

1354

Statens jernbanetilsyn:

1

Driftsutgifter

59 600 000

21

Spesielle driftsutgifter - tilsyn med tau- og kabelbaner og tivoli og fornøyelsesparker

19 200 000

78 800 000

Sum jernbaneformål

18 703 600 000

Post og telekommunikasjoner

1370

Posttjenester:

70

Kjøp av post- og banktjenester

320 000 000

320 000 000

1380

Post- og teletilsynet:

1

Driftsutgifter

160 400 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

12 300 000

70

Tilskudd til telesikkerhet og -beredskap, kan overføres

58 900 000

71

Tilskudd til bredbåndsutbygging

50 000 000

281 600 000

Sum post og telekommunikasjoner

601 600 000

Sum Samferdselsdepartementet

45 234 300 000

Miljøverndepartementet

Fellesoppgaver, regional planlegging, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1400

Miljøverndepartementet:

1

Driftsutgifter

265 914 000

21

Spesielle driftsutgifter

130 875 000

61

Framtidens byer og bærekraftig byutvikling, kan overføres

37 000 000

62

Den naturlige skolesekken

3 500 000

65

Områdesatsing i byer, kan overføres

47 000 000

70

Frivillige miljøorganisasjoner og allmennyttige miljøstiftelser

58 005 000

71

Internasjonale organisasjoner

52 760 000

74

Tilskudd til AMAP, kan overføres

4 000 000

76

Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres

36 050 000

79

Tilskudd til kulturminneforvaltning

14 993 000

81

Byutvikling, lokalt miljøvern og universell utforming, kan overføres

12 557 000

662 654 000

1406

Miljøvennlig skipsfart:

21

Spesielle driftsutgifter

4 132 000

4 132 000

1407

Miljøhensyn i offentlige innkjøp:

21

Spesielle driftsutgifter

10 000 000

10 000 000

1408

Radioaktiv forurensning i det ytre miljø:

1

Driftsutgifter

12 599 000

12 599 000

1410

Miljøvernforskning og miljøovervåking:

21

Miljøovervåking og miljødata

182 171 000

50

Basisbevilgninger til miljøforskningsinstituttene

169 738 000

51

Forskningsprogrammer m.m.

214 718 000

53

Internasjonalt samarbeid om miljøvernforskning

6 794 000

54

Artsprosjektet m.m.

30 000 000

70

Nasjonale oppgaver ved miljøforskningsinstituttene

34 288 000

72

Tilskudd til GenØk - Senter for biosikkerhet

13 900 000

73

Infrastrukturtiltak til miljøinstituttene

9 433 000

661 042 000

Sum fellesoppgaver, regional planlegging, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1 350 427 000

Klima, naturmangfold og forurensning

1420

Miljødirektoratet:

1

Driftsutgifter

719 049 000

21

Spesielle driftsutgifter

163 224 000

22

Statlige vannmiljøtiltak

174 700 000

25

Statlig ordning for frivillig kjøp av klimakvoter

430 000

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsom-råder, kan overføres

44 080 000

31

Tiltak i verneområder, kan overføres

60 693 000

34

Statlige erverv, nasjonalparker, kan overføres

164 528 000

35

Statlige erverv, nytt skogvern, kan overføres

331 091 000

39

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 69 og 79

19 558 000

69

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79

39 845 000

70

Tilskudd til vannmiljøtiltak, kan overføres

20 800 000

72

Erstatning for beitedyr tatt av rovvilt, overslagsbevilgning

150 755 000

73

Forebyggende og konfliktdempende tiltak i rovviltforvaltningen, kan overføres

64 600 000

74

CO2-kompensasjonsordning for industrien

243 000 000

75

Utbetaling av pant for bilvrak, overslagsbevilgning

346 320 000

76

Refusjonsordninger, overslagsbevilgning

57 000 000

77

Diverse organisasjoner og stiftelser m.m.

7 149 000

78

Friluftsformål, kan overføres

103 588 000

79

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 69

1 264 000

81

Verdensarvområder, kulturlandskap og verdiskaping naturarv, kan overføres, kan nyttes under post 21

24 100 000

82

Tilskudd til prioriterte arter og utvalgte naturtyper, kan overføres, kan nyttes under post 21

28 089 000

84

Internasjonalt samarbeid

1 434 000

85

Nasjonalparksentre og andre naturinformasjonssentre, kan overføres

52 700 000

2 817 997 000

1425

Vilt- og fisketiltak:

1

Driftsutgifter

15 000 000

21

Spesielle driftsutgifter

30 600 000

70

Tilskudd til fiskeformål, kan overføres

11 500 000

71

Tilskudd til viltformål, kan overføres

27 600 000

84 700 000

Sum klima, naturmangfold og forurensning

2 902 697 000

Kulturminner og kulturmiljø

1429

Riksantikvaren:

1

Driftsutgifter

135 348 000

21

Spesielle driftsutgifter

41 735 000

50

Tilskudd til samisk kulturminnearbeid

3 307 000

60

Kulturminnearbeid i kommunene

2 000 000

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner, kan overføres

30 005 000

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap, kan overføres

120 402 000

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner, kan overføres

58 821 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring, kan overføres

41 997 000

74

Tilskudd til fartøyvern, kan overføres

51 712 000

75

Tilskudd til fartøyvernsentrene, kan overføres

6 726 000

77

Tilskudd til verdiskapingsarbeid på kulturminneområdet, kan overføres

8 264 000

79

Tilskudd til verdensarven, kan overføres

49 202 000

80

Tilskuddsordning for avgiftskompensasjon

7 000 000

556 519 000

1432

Norsk kulturminnefond:

50

Til disposisjon for kulturminnetiltak

63 590 000

63 590 000

Sum kulturminner og kulturmiljø

620 109 000

Kart, geodata og eiendomsinformasjon

1465

Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur:

1

Driftsutgifter

222 699 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

487 334 000

30

Geodesiobservatoriet i Ny-Ålesund, kan over-føres

65 000 000

775 033 000

Sum kart, geodata og eiendomsinformasjon

775 033 000

Nord- og polarområdene

1471

Norsk Polarinstitutt:

1

Driftsutgifter

205 903 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

69 542 000

50

Stipend

498 000

275 943 000

1472

Svalbard miljøvernfond:

50

Overføringer til Svalbard miljøvernfond

12 320 000

12 320 000

1474

Fram - Nordområdesenter for klima- og miljøforskning:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under postene 50 og 70

4 298 000

50

Tilskudd til statlige mottakere, kan overføres, kan nyttes under postene 01 og 70

20 000 000

70

Tilskudd til private mottakere, kan overføres, kan nyttes under postene 01 og 50

28 000 000

52 298 000

Sum nord- og polarområdene

340 561 000

Sum Miljøverndepartementet

5 988 827 000

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

Administrasjon mv.

1500

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet:

1

Driftsutgifter

225 102 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

43 951 000

22

Forskning, kan overføres

21 792 000

290 845 000

1503

Midler til opplæring og utvikling av tillitsvalgte:

70

Tilskudd

159 021 000

159 021 000

Sum administrasjon mv.

449 866 000

Fylkesmannsembetene

1510

Fylkesmannsembetene:

1

Driftsutgifter

1 492 699 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

175 926 000

1 668 625 000

Sum fylkesmannsembetene

1 668 625 000

Fellestjenester for departementene og Statsministerens kontor

1520

Departementenes servicesenter:

1

Driftsutgifter

598 239 000

22

Fellesutgifter for departementene og Statsministerens kontor

129 962 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

39 600 000

767 801 000

Sum fellestjenester for departementene og Statsministerens kontor

767 801 000

Partistøtte

1530

Tilskudd til de politiske partier:

1

Driftsutgifter

9 874 000

70

Tilskudd til de politiske partiers sentrale organisasjoner

282 809 000

71

Tilskudd til de politiske partiers kommunale organisasjoner

33 125 000

73

Tilskudd til de politiske partiers fylkesorganisasjoner

72 353 000

75

Tilskudd til de politiske partiers fylkesungdomsorganisasjoner

20 567 000

76

Tilskudd til de politiske partiers sentrale ungdomsorganisasjoner

7 684 000

426 412 000

Sum partistøtte

426 412 000

Samiske formål

1533

Sametinget:

50

Sametinget

265 540 000

54

Samefolkets fond

5 000 000

270 540 000

1534

Tilskudd til samiske formål:

50

Samisk høgskole

6 403 000

51

Divvun

5 609 000

72

Samisk språk, informasjon m.m.

4 717 000

16 729 000

1535

Gáldu - Kompetansesenteret for urfolks rettigheter:

1

Driftsutgifter

3 370 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

1 800 000

5 170 000

1536

Internasjonalt reindriftssenter:

1

Driftsutgifter

4 450 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

1 900 000

6 350 000

Sum samiske formål

298 789 000

Nasjonale minoriteter

1540

Nasjonale minoriteter:

60

Tiltak for rom, kan overføres

5 050 000

70

Tilskudd til nasjonale minoriteter

9 213 000

71

Romanifolket/taternes kulturfond

5 000 000

72

Det mosaiske trossamfund

1 000 000

20 263 000

Sum nasjonale minoriteter

20 263 000

Konkurransepolitikk

1550

Konkurransetilsynet:

1

Driftsutgifter

87 165 000

23

Klagenemnda for offentlige anskaffelser

10 310 000

97 475 000

Sum konkurransepolitikk

97 475 000

Forvaltningsutvikling og IKT-politikk

1560

Direktoratet for forvaltning og IKT:

1

Driftsutgifter

188 827 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

53 605 000

22

Betaling av elektronisk ID og digital post til private leverandører

5 560 000

23

Elektronisk ID og digital post, kan overføres

116 263 000

364 255 000

1561

IKT-politikk:

22

Samordning av IKT-politikken, kan overføres

11 972 000

71

Tilskudd til fri programvare

4 500 000

73

Tilskudd til digital kompetanse

3 182 000

74

Tilskudd til IKT-standardisering

725 000

20 379 000

1562

Internasjonalt IKT-samarbeid og utviklingsprogram:

1

Driftsutgifter

4 477 000

70

Tilskudd til internasjonale program, kan over- føres

19 355 000

23 832 000

Sum forvaltningsutvikling og IKT-politikk

408 466 000

Personvern

1570

Datatilsynet:

1

Driftsutgifter

38 264 000

38 264 000

1571

Personvernnemnda:

1

Driftsutgifter

1 858 000

1 858 000

Sum personvern

40 122 000

Bygge- og eiendomspolitikk

1580

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen:

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

47 000 000

31

Igangsetting av byggeprosjekter, kan overføres

80 000 000

33

Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres

744 400 000

36

Kunstnerisk utsmykking, kan overføres

13 840 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

6 000 000

891 240 000

1581

Eiendommer til kongelige formål:

1

Driftsutgifter

24 565 000

30

Større rehabiliteringsprosjekter, kan overføres

12 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

11 070 000

47 635 000

1582

Utvikling av Fornebuområdet:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

300 000

30

Investeringer, Fornebu, kan overføres

6 800 000

7 100 000

1584

Eiendommer utenfor husleieordningen:

1

Driftsutgifter

19 653 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

24 500 000

44 153 000

1585

Erstatningslokaler for departementene:

1

Driftsutgifter

406 107 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

215 000 000

621 107 000

Sum bygge- og eiendomspolitikk

1 611 235 000

Den norske kirke

1590

Den norske kirke:

1

Driftsutgifter

1 152 516 000

21

Spesielle driftsutgifter

37 069 000

71

Tilskudd til kirkelige formål

82 035 000

75

Trosopplæring, kan overføres, kan nyttes under post 1

278 479 000

77

Tilskudd til virksomhet i Den norske kirke

152 200 000

1 702 299 000

1592

Kirkebygg og gravplasser:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70

54 750 000

70

Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser

10 665 000

65 415 000

Sum Den norske kirke

1 767 714 000

Sum Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

7 556 768 000

Finansdepartementet

Finansadministrasjon

1600

Finansdepartementet:

1

Driftsutgifter

321 800 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

58 600 000

70

Forskning på og allmennopplysning om finansmarkedet

12 600 000

393 000 000

1602

Finanstilsynet:

1

Driftsutgifter

327 500 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

12 300 000

339 800 000

1605

Direktoratet for økonomistyring:

1

Driftsutgifter

338 200 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

8 400 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

19 900 000

366 500 000

1608

Tiltak for å styrke statlig økonomi- og prosjektstyring:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

17 000 000

17 000 000

Sum finansadministrasjon

1 116 300 000

Skatte- og avgiftsadministrasjon

1610

Toll- og avgiftsetaten:

1

Driftsutgifter

1 507 500 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

64 900 000

1 572 400 000

1618

Skatteetaten:

1

Driftsutgifter

4 554 000 000

21

Spesielle driftsutgifter

167 200 000

22

Større IT-prosjekter, kan overføres

298 800 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

104 400 000

70

Tilskudd

3 000 000

5 127 400 000

Sum skatte- og avgiftsadministrasjon

6 699 800 000

Offisiell statistikk

1620

Statistisk sentralbyrå:

1

Driftsutgifter

527 400 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

208 300 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

10 200 000

745 900 000

Sum offisiell statistikk

745 900 000

Andre formål

1632

Kompensasjon for merverdiavgift:

61

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, overslagsbevilgning

19 800 000 000

72

Tilskudd til private og ideelle virksomheter, overslagsbevilgning

1 690 000 000

21 490 000 000

1634

Statens innkrevingssentral:

1

Driftsutgifter

284 500 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

16 500 000

301 000 000

1638

Kjøp av klimakvoter:

1

Driftsutgifter, kan overføres

9 200 000

21

Kvotekjøp, generell ordning, kan overføres

520 000 000

22

Kvotekjøp, statsansattes flyreiser, kan overføres

1 500 000

530 700 000

1645

Statens finansfond:

70

Tilskudd til drift

3 000 000

3 000 000

Sum andre formål

22 324 700 000

Statsgjeld, renter og avdrag mv.

1650

Statsgjeld, renter mv.:

1

Driftsutgifter

33 000 000

89

Renter og provisjon mv. på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

10 145 600 000

10 178 600 000

Sum Statsgjeld, renter og avdrag mv.

10 178 600 000

Sum Finansdepartementet

41 065 300 000

Forsvarsdepartementet

1700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsutgifter

373 483 000

73

Forskning og utvikling, kan overføres

31 174 000

404 657 000

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsutgifter, kan overføres

3 034 794 000

46

Ekstraordinært vedlikehold og komponentutskifting, kan overføres

164 366 000

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres

1 588 411 000

4 787 571 000

1716

Forsvarets forskningsinstitutt:

51

Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt

180 600 000

180 600 000

1719

Fellesutgifter og tilskudd til foretak under Forsvarsdepartementet:

1

Driftsutgifter

254 421 000

43

Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres

6 330 000

71

Overføringer til andre, kan overføres

71 865 000

78

Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter, kan overføres

273 400 000

606 016 000

1720

Felles ledelse og kommandoapparat:

1

Driftsutgifter

3 872 711 000

3 872 711 000

1721

Felles ledelse av Forsvarets spesialstyrker:

1

Driftsutgifter

32 363 000

32 363 000

1723

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Driftsutgifter

198 466 000

198 466 000

1725

Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben:

1

Driftsutgifter

2 020 488 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

135 875 000

70

Renter låneordning, kan overføres

5 793 000

2 162 156 000

1731

Hæren:

1

Driftsutgifter

5 240 804 000

5 240 804 000

1732

Sjøforsvaret:

1

Driftsutgifter

3 427 384 000

3 427 384 000

1733

Luftforsvaret:

1

Driftsutgifter

4 403 498 000

4 403 498 000

1734

Heimevernet:

1

Driftsutgifter

1 183 838 000

1 183 838 000

1735

Etterretningstjenesten:

21

Spesielle driftsutgifter

1 145 733 000

1 145 733 000

1740

Forsvarets logistikkorganisasjon:

1

Driftsutgifter

2 087 765 000

2 087 765 000

1760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap.1760, post 45

1 017 568 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel, kan overføres

38 302 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under kap.1761, post 45

7 908 100 000

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel, kan overføres

26 500 000

75

Fellesfinansierte investeringer, Norges tilskudd til NATOs investeringsprogram for sikkerhet, kan overføres, kan nyttes under kap.1760, post 44

88 085 000

9 078 555 000

1761

Nye kampfly med baseløsning:

1

Driftsutgifter

83 257 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

966 182 000

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres

152 902 000

1 202 341 000

1790

Kystvakten:

1

Driftsutgifter

1 014 339 000

1 014 339 000

1791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter

857 541 000

857 541 000

1792

Norske styrker i utlandet:

1

Driftsutgifter

851 525 000

851 525 000

1795

Kulturelle og allmennyttige formål:

1

Driftsutgifter

268 307 000

72

Overføringer til andre

2 412 000

270 719 000

Sum Forsvarsdepartementet

43 008 582 000

Olje- og energidepartementet

Administrasjon

1800

Olje- og energidepartementet:

1

Driftsutgifter

165 959 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70 og 72

30 845 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner mv., kan overføres

1 400 000

71

Tilskudd til Norsk Oljemuseum

12 000 000

72

Tilskudd til olje- og energiformål, kan overføres, kan nyttes under post 21

2 000 000

212 204 000

Sum administrasjon

212 204 000

Petroleumssektoren

1810

Oljedirektoratet:

1

Driftsutgifter

247 100 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

205 100 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

4 000 000

456 200 000

1815

Petoro AS:

70

Administrasjon

307 000 000

71

Unitisering, kan overføres

24 000 000

72

Administrasjon, Petoro Iceland AS

3 500 000

73

Statlig deltakelse i petroleumsvirksomhet på islandsk kontinentalsokkel, kan overføres

6 500 000

341 000 000

Sum petroleumssektoren

797 200 000

Energi og vannressurssektoren

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Driftsutgifter

487 000 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

79 000 000

22

Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 60 og 72

196 300 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

6 000 000

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 72

19 000 000

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 60

2 000 000

73

Tilskudd til utjevning av overføringstariffer, kan overføres

120 000 000

74

Tilskudd til museums- og kulturminnetiltak, kan overføres

6 600 000

75

Tilskudd til fjellskredovervåking, kan overføres, kan nyttes under post 22

42 000 000

957 900 000

1825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi:

50

Overføring til Energifondet

1 216 000 000

95

Kapitalinnskudd

5 000 000 000

6 216 000 000

1826

Statnett SF:

90

Innskuddskapital

3 250 000 000

3 250 000 000

Sum energi og vannressurssektoren

10 423 900 000

Forskning og næringsutvikling

1830

Forskning og næringsutvikling:

22

Forvaltningsrettet forskning og utvikling, kan overføres, kan nyttes under post 71

24 000 000

50

Overføring til Norges forskningsråd

647 600 000

70

Internasjonale samarbeids- og utviklingstiltak, kan overføres

19 400 000

71

Tilskudd til forsvaltningsrettet forskning og utvikling, kan overføres, kan nyttes under post 22

4 000 000

72

Tilskudd til INTSOK

16 500 000

73

Tilskudd til INTPOW

4 000 000

715 500 000

Sum Forskning og næringsutvikling

715 500 000

CO2-håndtering

1840

CO2-håndtering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

15 000 000

50

CLIMIT

200 000 000

70

Gassnova SF, kan overføres, kan nyttes under post 73

164 300 000

71

Forskningstjenester, TCM DA, kan overføres

1 877 000 000

72

Lån, TCM DA, kan overføres

150 000 000

73

Fullskala CO2-håndtering på Mongstad, kan overføres, kan nyttes under post 70

28 000 000

75

Tilskudd, CO2-håndtering internasjonalt, kan overføres

1 000 000

2 435 300 000

Sum CO2-håndtering

2 435 300 000

Sum Olje- og energidepartementet

14 584 104 000

Ymse utgifter

2309

Tilfeldige utgifter:

1

Driftsutgifter

10 800 000 000

10 800 000 000

Sum ymse utgifter

10 800 000 000

Statsbankene

2410

Statens lånekasse for utdanning:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 45

334 991 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

85 220 000

50

Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning

5 366 145 000

70

Utdanningsstipend, overslagsbevilgning

3 140 390 000

71

Andre stipend, overslagsbevilgning

745 268 000

72

Rentestøtte, overslagsbevilgning

960 073 000

73

Avskrivninger, overslagsbevilgning

488 349 000

74

Tap på utlån

259 000 000

76

Startstipend for kvotestudenter, overslagsbevilgning

8 860 000

90

Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning

21 610 805 000

32 999 101 000

2412

Husbanken:

1

Driftsutgifter

335 000 000

21

Spesielle driftsutgifter

13 100 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

17 100 000

71

Tap på utlånsvirksomhet

21 000 000

72

Rentestøtte

10 800 000

90

Lån fra Husbanken, overslagsbevilgning

19 889 000 000

20 286 000 000

2415

Innovasjon Norge, fiskeri- og andre regionalpolitiske tiltak:

75

Marint verdiskapingsprogram, kan overføres

54 000 000

54 000 000

2421

Innovasjon Norge:

50

Innovasjon - prosjekter, fond

235 200 000

70

Bedriftsutvikling og administrasjon

351 650 000

71

Reiseliv, nettverks- og kompetanseprogrammer, kan overføres

430 000 000

72

Forsknings- og utviklingskontrakter, kan overføres

285 000 000

76

Miljøteknologi, kan overføres

143 400 000

78

Administrasjonsstøtte for distriktsrettede såkornfond

4 200 000

90

Lån fra statskassen til utlånsvirksomhet, overslagsbevilgning

41 750 000 000

43 199 450 000

2426

SIVA SF:

70

Tilskudd

49 800 000

90

Lån, overslagsbevilgning

100 000 000

149 800 000

2429

Eksportkreditt Norge AS:

70

Tilskudd

105 000 000

71

Viderefakturerte utgifter

200 000

90

Utlån

19 500 000 000

19 605 200 000

Sum statsbankene

116 293 551 000

Statlig petroleumsvirksomhet

2440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

30

Investeringer

30 000 000 000

30 000 000 000

2442

Disponering av innretninger på kontinentalsokkelen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

2 000 000

2 000 000

Sum statlig petroleumsvirksomhet

30 002 000 000

Statens forretningsdrift

2445

Statsbygg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-3 974 855 000

2 Driftsutgifter

1 806 660 000

3 Avskrivninger

720 000 000

4 Renter av statens kapital

62 900 000

5 Til investeringsformål

924 594 000

6 Til reguleringsfondet

-23 248 000

-483 949 000

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

192 000 000

31

Igangsetting av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

111 500 000

32

Prosjektering og igangsetting av kurantprosjekter, kan overføres

166 000 000

33

Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

856 100 000

34

Videreføring av kurantprosjekter, kan overføres

593 790 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

70 000 000

49

Kjøp av eiendommer, kan overføres

70 000 000

1 575 441 000

2460

Garanti-instituttet for eksportkreditt:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-143 000 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

143 000 000

0

0

2465

Statens kartverk:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-1 112 033 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

1 093 449 000

3 Avskrivninger

16 674 000

4 Renter av statens kapital

1 910 000

0

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

15 288 000

15 288 000

2470

Statens pensjonskasse:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning

-635 822 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

484 993 000

3 Avskrivninger

116 544 000

4 Renter av statens kapital

16 215 000

5 Til investeringsformål

18 070 000

0

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

30 476 000

30 476 000

2490

NVE Anlegg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-63 000 000

2 Driftsutgifter

57 400 000

3 Avskrivninger

4 800 000

4 Renter av statens kapital

800 000

5 Investeringsformål

1 000 000

6 Reguleringsfond

-1 000 000

0

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

5 000 000

5 000 000

Sum statens forretningsdrift

1 626 205 000

Folketrygden

Stønad ved fødsel og adopsjon

2530

Foreldrepenger:

70

Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning

17 610 000 000

71

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning

360 000 000

72

Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning

440 000 000

73

Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning

72 000 000

18 482 000 000

Sum stønad ved fødsel og adopsjon

18 482 000 000

Arbeidsliv

2540

Stønad under arbeidsledighet til fiskere og fangstmenn:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

100 000 000

100 000 000

2541

Dagpenger:

70

Dagpenger, overslagsbevilgning

10 800 000 000

10 800 000 000

2542

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.:

70

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning

690 000 000

690 000 000

Sum Arbeidsliv

11 590 000 000

Sosiale formål

2620

Stønad til enslig mor eller far:

70

Overgangsstønad, overslagsbevilgning

2 380 000 000

72

Stønad til barnetilsyn, overslagsbevilgning

390 000 000

73

Utdanningsstønad

60 000 000

75

Tilskudd til flytting for å komme i arbeid

300 000

76

Forskuttering av underholdsbidrag

784 000 000

3 614 300 000

2650

Sykepenger:

70

Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning

34 010 000 000

71

Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning

1 730 000 000

72

Omsorgs- og pleiepenger ved barns sykdom m.m., overslagsbevilgning

550 000 000

73

Tilskudd til tilretteleggingstiltak mv., kan overføres

310 720 000

75

Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning

1 920 000 000

38 520 720 000

2651

Arbeidsavklaringspenger:

70

Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning

33 380 000 000

71

Tilleggsstønad, overslagsbevilgning

385 000 000

72

Legeerklæringer

345 000 000

34 110 000 000

2655

Uførhet:

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning

24 215 000 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

37 470 000 000

72

Særtillegg, overslagsbevilgning

2 295 000 000

75

Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning

117 000 000

76

Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning

61 000 000

64 158 000 000

2661

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.:

70

Grunnstønad, overslagsbevilgning

1 790 000 000

71

Hjelpestønad, overslagsbevilgning

1 690 000 000

73

Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

154 700 000

74

Tilskudd til biler

795 000 000

75

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler

2 559 100 000

76

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

235 000 000

77

Ortopediske hjelpemidler

1 220 000 000

78

Høreapparater

490 000 000

79

Aktivitetshjelpemidler for personer over 26 år

25 000 000

8 958 800 000

2670

Alderdom:

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning

59 140 000 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

111 080 000 000

72

Ventetillegg, overslagsbevilgning

9 000 000

73

Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning

5 810 000 000

176 039 000 000

2680

Etterlatte:

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning

1 240 000 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

985 000 000

72

Særtillegg, overslagsbevilgning

101 000 000

74

Utdanningsstønad

500 000

75

Stønad til barnetilsyn, overslagsbevilgning

6 000 000

2 332 500 000

2686

Gravferdsstønad:

70

Gravferdsstønad, overslagsbevilgning

194 000 000

194 000 000

Sum sosiale formål

327 927 320 000

Stønad ved helsetjenester

2711

Spesialisthelsetjeneste mv.:

70

Spesialisthjelp

1 690 000 000

71

Psykologhjelp

239 000 000

72

Tannbehandling

2 000 000 000

76

Private laboratorier og røntgeninstitutt

694 000 000

4 623 000 000

2751

Legemidler mv.:

70

Legemidler

8 841 000 000

71

Legeerklæringer

6 000 000

72

Medisinsk forbruksmateriell

1 890 000 000

10 737 000 000

2752

Refusjon av egenbetaling:

70

Egenandelstak 1

3 990 200 000

71

Egenandelstak 2

166 000 000

4 156 200 000

2755

Helsetjenester i kommunene mv.:

62

Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71

304 000 000

70

Allmennlegehjelp

4 222 400 000

71

Fysioterapi, kan nyttes under post 62

1 796 000 000

72

Jordmorhjelp

52 000 000

73

Kiropraktorbehandling

143 000 000

75

Logopedisk og ortoptisk behandling

103 000 000

6 620 400 000

2756

Andre helsetjenester:

70

Helsetjenester i annet EØS-land

10 000 000

71

Helsetjenester i utlandet mv.

330 000 000

72

Helsetjenester til utlandsboende mv.

140 000 000

480 000 000

2790

Andre helsetiltak:

70

Bidrag

235 000 000

235 000 000

Sum stønad ved helsetjenester

26 851 600 000

Sum Folketrygden

384 850 920 000

Statens pensjonsfond utland

2800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring til fondet

314 129 000 000

314 129 000 000

Sum Statens pensjonsfond utland

314 129 000 000

Totale utgifter:

1 566 610 908 000

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Inntekter:

Inntekter under departementene

Regjering

3021

Statsrådet:

1

Leieinntekter

300 000

300 000

3024

Regjeringsadvokaten:

1

Erstatning for utgifter i rettssaker

13 900 000

13 900 000

Sum Regjering

14 200 000

Stortinget og underliggende institusjoner

3041

Stortinget:

1

Salgsinntekter

7 600 000

3

Leieinntekter

1 000 000

40

Salg av leiligheter

105 000 000

113 600 000

3051

Riksrevisjonen:

1

Refusjon innland

1 800 000

2

Refusjon utland

650 000

2 450 000

Sum Stortinget og underliggende institusjoner

116 050 000

Utenriksdepartementet

3100

Utenriksdepartementet:

1

Diverse gebyrer ved utenriksstasjonene

15 420 000

2

Gebyrer for utlendingssaker ved utenriksstasjonene

110 021 000

5

Refusjon spesialutsendinger mv.

7 068 000

90

Tilbakebetaling av nødlån fra utlandet

318 000

132 827 000

Sum Utenriksdepartementet

132 827 000

Kunnskapsdepartementet

3220

Utdanningsdirektoratet:

1

Inntekter ved oppdrag

3 845 000

2

Salgsinntekter mv.

1 128 000

4 973 000

3222

Statlige grunn- og videregående skoler og grunnskoleinternat:

2

Salgsinntekter mv.

4 898 000

4 898 000

3224

Senter for IKT i utdanningen:

1

Inntekter fra oppdrag mv.

1 553 000

1 553 000

3225

Tiltak i grunnopplæringen:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

51 929 000

51 929 000

3229

Statens fagskole for gartnere og blomsterdekoratører:

2

Salgsinntekter mv.

1 637 000

61

Refusjon fra fylkeskommuner

1 069 000

2 706 000

3230

Statlig spesialpedagogisk støttesystem:

1

Inntekter ved oppdrag

58 410 000

2

Salgsinntekter mv.

14 641 000

73 051 000

3256

Vox, nasjonalt fagorgan for kompetansepolitikk:

1

Inntekter ved oppdrag

10 698 000

2

Salgsinntekter mv.

329 000

11 027 000

3280

Felles enheter:

1

Eksterne inntekter NOKUT

10 000

2

Salgsinntekter mv.

1 253 000

1 263 000

3281

Felles tiltak for universiteter og høyskoler:

2

Salgsinntekter mv.

10 000

10 000

3287

Forskningsinstitutter og andre tiltak:

87

Avkastning - Regionale forskningsfond

219 000 000

219 000 000

3288

Internasjonale samarbeidstiltak:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

4 684 000

4 684 000

Sum Kunnskapsdepartementet

375 094 000

Kulturdepartementet

3300

Kulturdepartementet:

1

Ymse inntekter

75 000

75 000

3320

Allmenne kulturformål:

1

Ymse inntekter

1 466 000

1 466 000

3322

Billedkunst, kunsthåndverk og offentlig rom:

1

Ymse inntekter

117 000

117 000

3323

Musikkformål:

1

Ymse inntekter

31 367 000

31 367 000

3324

Scenekunstformål:

1

Ymse inntekter

500 000

2

Billett- og salgsinntekter m.m.

22 100 000

22 600 000

3326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål:

1

Ymse inntekter

8 932 000

8 932 000

3329

Arkivformål:

1

Ymse inntekter

5 889 000

2

Inntekter ved oppdrag

21 000 000

26 889 000

3334

Film- og medieformål:

1

Ymse inntekter

10 470 000

2

Inntekter ved oppdrag

8 572 000

70

Gebyr

10 000 000

29 042 000

3339

Inntekter fra spill, lotterier og stiftelser:

1

Spilleoverskudd fra Norsk Tipping AS

371 850 000

2

Gebyr-lotterier

6 918 000

4

Gebyr-stiftelser

267 000

7

Inntekter ved oppdrag

7 648 000

386 683 000

Sum Kulturdepartementet

507 171 000

Justis- og beredskapsdepartementet

3400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Diverse inntekter

2 496 000

2

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

1 136 000

3 632 000

3410

Rettsgebyr:

1

Rettsgebyr

191 039 000

3

Diverse refusjoner

1 654 000

192 693 000

3413

Jordskiftedomstolene:

1

Saks- og gebyrinntekter

15 181 000

2

Sideutgifter

13 416 000

28 597 000

3430

Kriminalomsorgsdirektoratet:

2

Arbeidsdriftens inntekter

85 655 000

3

Andre inntekter

15 690 000

4

Tilskudd

2 140 000

103 485 000

3432

Kriminalomsorgens utdanningssenter (KRUS):

3

Andre inntekter

947 000

947 000

3440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten:

1

Gebyr - pass og våpen

261 600 000

2

Refusjoner mv.

342 618 000

3

Salgsinntekter

90 232 000

4

Gebyr - vaktselskap

2 000 000

5

Personalbarnehage

5 767 000

6

Gebyr - utlendingssaker

143 000 000

7

Gebyr - sivile gjøremål

670 021 000

1 515 238 000

3442

Politihøgskolen:

2

Diverse inntekter

14 894 000

3

Inntekter fra Justissektorens kurs- og øvingssenter

16 560 000

31 454 000

3444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

2

Refusjoner

15 000 000

15 000 000

3451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Gebyr

134 660 000

3

Diverse inntekter

23 940 000

158 600 000

3454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Refusjoner

23 197 000

23 197 000

3456

Direktoratet for nødkommunikasjon:

1

Brukerbetaling

142 896 000

2

Variable refusjoner

59 790 000

3

Faste refusjoner

8 784 000

211 470 000

3469

Vergemålsordningen:

1

Vergemåls-/representantordning, ODA-godkjente utgifter

8 901 000

8 901 000

3470

Fri rettshjelp:

1

Tilkjente saksomkostninger m.m.

3 571 000

3 571 000

3473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Diverse inntekter

5 000

5 000

3474

Konfliktråd:

2

Refusjoner

2 490 000

2 490 000

3490

Utlendingsdirektoratet:

1

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger, ODA-godkjente utgifter

126 654 000

2

Gebyr for nødvisum

124 000

3

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter

20 945 000

4

Statlige mottak, ODA-godkjente utgifter

929 413 000

5

Refusjonsinntekter

11 023 000

6

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., ODA-godkjente utgifter

6 977 000

1 095 136 000

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

3 394 416 000

Kommunal- og regionaldepartementet

3585

Husleietvistutvalget:

1

Gebyrer

900 000

900 000

3587

Direktoratet for byggkvalitet:

4

Gebyrer, sentral godkjenning foretak

31 475 000

31 475 000

Sum Kommunal- og regionaldepartementet

32 375 000

Arbeidsdepartementet

3605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Administrasjonsvederlag

22 110 000

4

Tolketjenester

2 300 000

5

Oppdragsinntekter mv.

52 300 000

6

Gebyrinntekter for fastsettelse av bidrag

23 000 000

99 710 000

3614

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Gebyrinntekter, lån

61 000 000

90

Tilbakebetaling av lån

10 200 000 000

10 261 000 000

3615

Yrkesskadeforsikring:

1

Premieinntekter

154 000 000

154 000 000

3616

Gruppelivsforsikring:

1

Premieinntekter

97 000 000

97 000 000

3634

Arbeidsmarkedstiltak:

85

Innfordring av feilutbetalinger, arbeidsmarkedstiltak

200 000

200 000

3635

Ventelønn mv.:

1

Refusjon statlig virksomhet mv.

34 050 000

85

Innfordring av feilutbetaling av ventelønn

800 000

34 850 000

3640

Arbeidstilsynet:

1

Diverse inntekter

1 240 000

4

Kjemikaliekontroll, gebyrer

6 110 000

5

Tvangsmulkt

2 200 000

7

Byggesaksbehandling, gebyrer

19 791 000

8

Refusjon utgifter regionale verneombud

10 660 000

40 001 000

3642

Petroleumstilsynet:

2

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet

880 000

3

Gebyr tilsyn

48 490 000

49 370 000

Sum Arbeidsdepartementet

10 736 131 000

Helse- og omsorgsdepartementet

3710

Nasjonalt folkehelseinstitutt:

2

Diverse inntekter

198 751 000

3

Vaksinesalg

99 300 000

298 051 000

3713

Vitenskapskomiteen for mattrygghet:

2

Diverse inntekter

214 000

214 000

3715

Statens strålevern:

2

Diverse inntekter

28 280 000

4

Gebyrinntekter

4 486 000

5

Oppdragsinntekter

1 460 000

34 226 000

3716

Statens institutt for rusmiddelforskning:

2

Diverse inntekter

1 847 000

1 847 000

3718

Rusmiddelforebygging:

4

Gebyrinntekter

1 710 000

1 710 000

3720

Helsedirektoratet:

2

Diverse inntekter

2 736 000

3

Helsetjenester i annet EØS-land

24 840 000

4

Gebyrinntekter

3 241 000

5

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

50 000 000

80 817 000

3722

Norsk pasientskadeerstatning:

2

Diverse inntekter

1 326 000

50

Premie fra private

18 400 000

19 726 000

3723

Pasientskadenemnda:

50

Premie fra private

2 500 000

2 500 000

3724

Statens autorisasjonskontor for helsepersonell:

4

Gebyrinntekter

29 021 000

29 021 000

3725

Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten:

2

Diverse inntekter

141 000

141 000

3732

Regionale helseforetak:

80

Renter på investeringslån

404 000 000

85

Avdrag på investeringslån fom. 2008

212 000 000

90

Avdrag på investeringslån tom. 2007

676 000 000

1 292 000 000

3750

Statens legemiddelverk:

2

Diverse inntekter

2 246 000

4

Registreringsgebyr

102 832 000

6

Refusjonsgebyr

2 829 000

107 907 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

1 868 160 000

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

3821

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

1

Integreringstilskudd for overføringsflyktninger, ODA-godkjente utgifter

181 425 000

2

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, ODA-godkjente utgifter

31 511 000

212 936 000

3822

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

112 288 000

112 288 000

3842

Familievern:

1

Diverse inntekter

637 000

637 000

3855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Diverse inntekter

13 873 000

2

Barnetrygd

3 833 000

60

Kommunale egenandeler

1 078 864 000

1 096 570 000

3856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

93 240 000

93 240 000

3858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet:

1

Diverse inntekter

433 000

433 000

3859

EUs ungdomsprogram:

1

Tilskudd fra Europakommisjonen

2 300 000

2 300 000

Sum Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

1 518 404 000

Nærings- og handelsdepartementet

3900

Nærings- og handelsdepartementet:

2

Ymse inntekter

306 000

306 000

3901

Patentstyret:

5

Inntekt av informasjonstjenester

7 250 000

7

Inntekter knyttet til NPI

5 200 000

8

Gebyrer immaterielle rettigheter

41 100 000

53 550 000

3902

Justervesenet:

1

Gebyrinntekter

70 800 000

3

Inntekter fra salg av tjenester

11 200 000

4

Oppdragsinntekter

2 400 000

84 400 000

3903

Norsk akkreditering:

1

Gebyrinntekter og andre inntekter

33 000 000

33 000 000

3904

Brønnøysundregistrene:

1

Gebyrinntekter

500 000 000

2

Refusjoner, oppdragsinntekter og andre inntekter

31 000 000

3

Refusjoner og inntekter knyttet til forvaltning av Altinn-løsningen

57 000 000

588 000 000

3905

Norges geologiske undersøkelse:

1

Oppdragsinntekter

27 000 000

2

Tilskudd til samfinansieringsprosjekter

47 000 000

74 000 000

3906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Leie av bergrettigheter og eiendommer

100 000

2

Behandlingsgebyrer

700 000

800 000

3910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Gebyrer for skip og flyttbare innretninger i NOR

153 000 000

2

Maritime personellsertifikater

12 400 000

3

Diverse inntekter

3 500 000

4

Gebyrer for skip i NIS

39 400 000

5

Overtredelsesgebyrer og tvangsmulkt

4 500 000

212 800 000

3914

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Gebyrer

500 000

500 000

3950

Forvaltning av statlig eierskap:

96

Salg av aksjer

25 000 000

97

Salg av EWOS

1 800 000 000

1 825 000 000

3961

Selskaper under NHDs forvaltning:

70

Garantiprovisjon, Statkraft SF

2 112 000

71

Garantiprovisjon, Eksportfinans ASA

9 000 000

11 112 000

Sum Nærings- og handelsdepartementet

2 883 468 000

Fiskeri- og kystdepartementet

4000

Fiskeri- og kystdepartementet:

1

Refusjoner

10 000

10 000

4020

Havforskningsinstituttet:

3

Oppdragsinntekter

297 470 000

297 470 000

4021

Drift av forskningsfartøyene:

1

Oppdragsinntekter

76 750 000

76 750 000

4022

NIFES:

1

Oppdragsinntekter

86 650 000

86 650 000

4023

Fiskeri-, havbruks- og transportrettet FoU:

90

Tilbakebetaling lån fra Nofima

4 284 000

4 284 000

4030

Fiskeridirektoratet:

1

Refusjoner og diverse inntekter

109 000

5

Saksbehandlingsgebyr

17 274 000

6

Forvaltningssanksjoner

932 000

13

Inntekter vederlag oppdrettskonsesjoner

300 000 000

22

Inntekter ordningen fiskeforsøk og veiledning

7 790 000

326 105 000

4062

Kystverket:

2

Andre inntekter

10 747 000

10 747 000

4070

Samfunnet Jan Mayen og Loran-C:

7

Refusjoner og andre inntekter

5 213 000

5 213 000

Sum Fiskeri- og kystdepartementet

807 229 000

Landbruks- og matdepartementet

4100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Refusjoner m.m.

110 000

110 000

4112

Kunnskapsutvikling og beredskap m.m. på matområdet:

30

Husleie, Bioforsk

19 180 000

19 180 000

4115

Mattilsynet:

1

Gebyr m.m.

109 993 000

2

Driftsinntekter og refusjoner mv.

5 369 000

115 362 000

4143

Statens landbruksforvaltning:

1

Driftsinntekter m.m.

38 625 000

38 625 000

4147

Statens reindriftsforvaltning:

1

Refusjoner m.m.

39 000

39 000

4150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.:

85

Markedsordningen for korn

59 520 000

59 520 000

4162

Statskog SF - forvaltning av statlig eierskap:

90

Avdrag på lån

50 000 000

50 000 000

Sum Landbruks- og matdepartementet

282 836 000

Samferdselsdepartementet

4300

Samferdselsdepartementet:

1

Refusjon fra Utenriksdepartementet

2 400 000

2 400 000

4312

Oslo Lufthavn AS:

90

Avdrag på lån

444 400 000

444 400 000

4313

Luftfartstilsynet:

1

Gebyrinntekter

138 800 000

138 800 000

4320

Statens vegvesen:

1

Salgsinntekter m.m.

172 400 000

2

Diverse gebyrer

317 500 000

3

Refusjoner fra forsikringsselskaper

32 900 000

522 800 000

4322

Svinesundsforbindelsen AS:

90

Avdrag på lån

25 000 000

25 000 000

4350

Jernbaneverket:

1

Kjørevegsavgift

33 800 000

2

Salg av utstyr og tjenester mv.

255 800 000

6

Videresalg av elektrisitet til togdrift

291 000 000

7

Betaling for bruk av Gardermobanen

112 400 000

693 000 000

4354

Statens jernbanetilsyn:

1

Gebyrer for tilsyn med tau- og kabelbaner og tivoli og fornøyelsesparker

13 000 000

13 000 000

4380

Post- og teletilsynet:

1

Diverse gebyrer

152 700 000

51

Fra reguleringsfondet

10 000 000

162 700 000

Sum Samferdselsdepartementet

2 002 100 000

Miljøverndepartementet

4400

Miljøverndepartementet:

2

Diverse inntekter

383 000

3

Refusjon fra Utenriksdepartementet

1 576 000

1 959 000

4420

Miljødirektoratet:

1

Oppdrag og andre diverse inntekter

1 363 000

2

Statlig ordning for frivillig kjøp av klimakvoter

567 000

4

Gebyrer, forurensningsområdet

29 759 000

6

Gebyrer, fylkenes miljøvernavdelinger

27 000 000

7

Gebyrer, kvotesystemet

10 600 000

8

Gebyrer, naturforvaltningsområdet

4 298 000

9

Internasjonale oppdrag

29 084 000

102 671 000

4429

Riksantikvaren:

2

Refusjoner og diverse inntekter

4 020 000

9

Internasjonale oppdrag

1 139 000

5 159 000

4465

Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur:

1

Gebyrinntekter tinglysing, borettslag

57 900 000

2

Gebyrinntekter tinglysing, fast eiendom

320 000 000

377 900 000

4471

Norsk Polarinstitutt:

1

Salgs- og utleieinntekter

10 038 000

3

Inntekter fra diverse tjenesteyting

55 327 000

21

Inntekter, Antarktis

12 358 000

77 723 000

Sum Miljøverndepartementet

565 412 000

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

4510

Fylkesmannsembetene:

1

Inntekter ved oppdrag

175 881 000

175 881 000

4520

Departementenes servicesenter:

2

Ymse inntekter

20 500 000

3

Brukerbetaling for tilleggstjenester fra departementene

75 383 000

95 883 000

4533

Sametinget:

95

Fondskapital Samefolkets fond

75 000 000

75 000 000

4535

Gáldu - Kompetansesenteret for urfolks rettigheter:

2

Diverse inntekter

1 800 000

1 800 000

4536

Internasjonalt reindriftssenter:

2

Diverse inntekter

1 900 000

1 900 000

4540

Nasjonale minoriteter:

95

Fondskapital Romanifolket/taternes kulturfond

75 000 000

75 000 000

4550

Konkurransetilsynet:

4

Klagegebyr

2 049 000

2 049 000

4560

Direktoratet for forvaltning og IKT:

3

Diverse inntekter

3 048 000

4

Internasjonale oppdrag

2 205 000

5

Tilbakebetaling for bruk av elektronisk ID og digital post

394 000

6

Tilbakebetaling fra tjenesteeiere for elektronisk ID og digital post

1 604 000

7 251 000

4581

Eiendommer til kongelige formål:

1

Ymse inntekter

153 000

153 000

4584

Eiendommer utenfor husleieordningen:

2

Ymse inntekter

2 841 000

2 841 000

4590

Den norske kirke:

2

Ymse inntekter

42 610 000

3

Inntekter ved oppdrag

37 069 000

79 679 000

4592

Kirkebygg og gravplasser:

2

Ymse inntekter

17 467 000

3

Leieinntekter m.m.

3 460 000

20 927 000

Sum Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

538 364 000

Finansdepartementet

4600

Finansdepartementet:

2

Diverse refusjoner

1 000 000

1 000 000

4602

Finanstilsynet:

3

Prospektkontrollgebyrer

10 000 000

86

Vinningsavståelse og overtredelsesgebyr

500 000

10 500 000

4605

Direktoratet for økonomistyring:

1

Økonomitjenester

45 900 000

45 900 000

4610

Toll- og avgiftsetaten:

1

Særskilt vederlag for tolltjenester

6 200 000

2

Andre inntekter

2 500 000

3

Refunderte pante- og tinglysingsgebyr

2 000 000

4

Diverse refusjoner

3 200 000

11

Gebyr på kredittdeklarasjoner

20 000 000

85

Overtredelsesgebyr - valutadeklarering

6 000 000

39 900 000

4618

Skatteetaten:

1

Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr

82 000 000

2

Andre inntekter

25 800 000

5

Gebyr for utleggsforretninger

28 000 000

7

Gebyr for bindende forhåndsuttalelser

1 500 000

85

Overtredelsesgebyr

100 000

137 400 000

4620

Statistisk sentralbyrå:

1

Salgsinntekter

300 000

2

Oppdragsinntekter

208 300 000

85

Tvangsmulkt

10 000 000

218 600 000

4634

Statens innkrevingssentral:

2

Refusjoner

41 400 000

85

Misligholdte lån i Statens lånekasse for utdanning

240 000 000

86

Bøter, inndragninger mv.

1 300 000 000

87

Trafikantsanksjoner

70 000 000

88

Forsinkelsesgebyr, Regnskapsregisteret

200 000 000

1 851 400 000

4638

Salg av klimakvoter:

1

Salgsinntekter

539 600 000

539 600 000

Sum Finansdepartementet

2 844 300 000

Forsvarsdepartementet

4700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsinntekter

2 246 000

2 246 000

4710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsinntekter

3 882 404 000

47

Salg av eiendom

167 350 000

4 049 754 000

4719

Fellesinntekter til foretak under Forsvarsdepartementet:

1

Driftsinntekter

750 000

750 000

4720

Felles ledelse og kommandoapparat:

1

Driftsinntekter

67 925 000

67 925 000

4723

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Driftsinntekter

4 868 000

4 868 000

4725

Fellesinstitusjoner og -inntekter under Forsvarsstaben:

1

Driftsinntekter

55 134 000

55 134 000

4731

Hæren:

1

Driftsinntekter

62 998 000

62 998 000

4732

Sjøforsvaret:

1

Driftsinntekter

51 904 000

51 904 000

4733

Luftforsvaret:

1

Driftsinntekter

175 133 000

175 133 000

4734

Heimevernet:

1

Driftsinntekter

5 747 000

5 747 000

4740

Forsvarets logistikkorganisasjon:

1

Driftsinntekter

130 384 000

130 384 000

4760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsinntekter

1 035 000

48

Fellesfinansierte investeringer, inntekter

26 500 000

27 535 000

4790

Kystvakten:

1

Driftsinntekter

1 031 000

1 031 000

4791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsinntekter

794 292 000

794 292 000

4792

Norske styrker i utlandet:

1

Driftsinntekter

10 368 000

10 368 000

4795

Kulturelle og allmennyttige formål:

1

Driftsinntekter

9 256 000

9 256 000

4799

Militære bøter:

86

Militære bøter

500 000

500 000

Sum Forsvarsdepartementet

5 449 825 000

Olje- og energidepartementet

4800

Olje- og energidepartementet:

3

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

1 502 000

70

Garantiprovisjon, Gassco

1 200 000

2 702 000

4810

Oljedirektoratet:

1

Gebyrinntekter

25 000 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

71 400 000

3

Refusjon av tilsynsutgifter

10 000 000

106 400 000

4820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Gebyrinntekter

68 000 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

70 000 000

40

Flom- og skredforebygging

16 300 000

154 300 000

4825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi:

85

Fondsavkastning

1 216 000 000

1 216 000 000

4829

Konsesjonsavgiftsfondet:

50

Overføring fra fondet

50 000 000

50 000 000

4840

CO2-håndtering:

80

Renter, TCM DA

100 000 000

86

Avdrag, TCM DA

1 114 000 000

95

Fondskapital

2 000 000 000

3 214 000 000

Sum Olje- og energidepartementet

4 743 402 000

Ymse inntekter

5309

Tilfeldige inntekter:

29

Ymse

50 000 000

50 000 000

5310

Statens lånekasse for utdanning:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

21 100 000

29

Termingebyr

30 420 000

89

Purregebyrer

117 600 000

90

Redusert lån og rentegjeld

8 253 202 000

93

Utdanningslån

5 200 318 000

13 622 640 000

5312

Husbanken:

1

Gebyrer m.m.

13 000 000

11

Tilfeldige inntekter

8 280 000

90

Avdrag

10 540 000 000

10 561 280 000

5325

Innovasjon Norge:

50

Tilbakeføring fra landsdekkende innovasjonsordning

5 000 000

52

Tilbakeføring av tapsfondsmidler

100 000 000

70

Låneprovisjoner

57 200 000

90

Avdrag på utestående fordringer

42 200 000 000

91

Tilbakeført kapital, såkornfond

10 000 000

42 372 200 000

5326

SIVA SF:

70

Låne- og garantiprovisjoner

6 600 000

90

Avdrag på utestående fordringer

100 000 000

106 600 000

5329

Eksportkreditt Norge AS:

70

Gebyrer m.m.

40 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

6 350 000 000

6 390 000 000

5341

Avdrag på utestående fordringer:

95

Avdrag på lån til andre stater

300 000

300 000

Sum ymse inntekter

73 103 020 000

Sum inntekter under departementene

111 914 784 000

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

5440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

179 300 000 000

2 Driftsutgifter

-33 700 000 000

3 Lete- og feltutviklingsutgifter

-2 400 000 000

4 Avskrivninger

-22 800 000 000

5 Renter av statens kapital

-4 900 000 000

115 500 000 000

30

Avskrivninger

22 800 000 000

80

Renter av statens kapital

4 900 000 000

143 200 000 000

Sum inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

143 200 000 000

Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv.

5445

Statsbygg:

39

Avsetning til investeringsformål

924 594 000

924 594 000

5446

Salg av eiendom, Fornebu:

40

Salgsinntekter, Fornebu

200 000

200 000

5460

Garanti-instituttet for eksportkreditt:

71

Tilbakeføring fra Gammel alminnelig ordning

13 300 000

91

Avdrag på lån til byggelånsgarantiordningen

100 000

13 400 000

5470

Statens pensjonskasse:

30

Avsetning til investeringsformål

18 070 000

18 070 000

5490

NVE Anlegg:

1

Salg av utstyr mv.

165 000

30

Avsetning til investeringsformål

1 000 000

1 165 000

5491

Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift:

30

Avskrivninger

858 018 000

858 018 000

Sum avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv.

1 815 447 000

Skatter og avgifter

5501

Skatter på formue og inntekt:

70

Toppskatt mv.

35 900 000 000

72

Fellesskatt

221 500 000 000

257 400 000 000

5506

Avgift av arv og gaver:

70

Avgift

2 200 000 000

2 200 000 000

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum:

71

Ordinær skatt på formue og inntekt

67 800 000 000

72

Særskatt på oljeinntekter

111 900 000 000

74

Arealavgift mv.

1 900 000 000

181 600 000 000

5508

Avgift på utslipp av CO2 i petroleumsvirksomhet på kontinentalsokkelen:

70

CO2-avgift i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen

4 900 000 000

4 900 000 000

5509

Avgift på utslipp av NOx i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen:

70

Avgift

10 000 000

10 000 000

5511

Tollinntekter:

70

Toll

2 900 000 000

71

Auksjonsinntekter fra tollkvoter

195 000 000

3 095 000 000

5521

Merverdiavgift:

70

Merverdiavgift

251 000 000 000

251 000 000 000

5526

Avgift på alkohol:

70

Avgift på alkohol

12 500 000 000

12 500 000 000

5531

Avgift på tobakkvarer mv.:

70

Avgift på tobakkvarer mv.

7 000 000 000

7 000 000 000

5536

Avgift på motorvogner mv.:

71

Engangsavgift

21 100 000 000

72

Årsavgift

10 060 000 000

73

Vektårsavgift

372 000 000

75

Omregistreringsavgift

1 850 000 000

33 382 000 000

5537

Avgifter på båter mv.:

71

Avgift på båtmotorer

166 000 000

166 000 000

5538

Veibruksavgift på drivstoff:

70

Veibruksavgift på bensin

6 080 000 000

71

Veibruksavgift på autodiesel

11 100 000 000

17 180 000 000

5541

Avgift på elektrisk kraft:

70

Avgift på elektrisk kraft

8 200 000 000

8 200 000 000

5542

Avgift på mineralolje mv.:

70

Grunnavgift på mineralolje mv.

1 400 000 000

71

Avgift på smøreolje mv.

123 000 000

1 523 000 000

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.:

70

CO2 -avgift

5 400 000 000

71

Svovelavgift

34 000 000

5 434 000 000

5546

Avgift på sluttbehandling av avfall:

70

Avgift på sluttbehandling av avfall

47 000 000

47 000 000

5547

Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier:

70

Trikloreten (TRI)

1 000 000

71

Tetrakloreten (PER)

1 000 000

2 000 000

5548

Miljøavgift på visse klimagasser:

70

Avgift på hydrofluorkarboner (HFK) og perfluorkarboner (PFK)

415 000 000

415 000 000

5549

Avgift på utslipp av NOx:

70

Avgift på utslipp av NOx

105 000 000

105 000 000

5550

Miljøavgift på plantevernmiddel:

70

Miljøavgift på plantevernmiddel

50 000 000

50 000 000

5551

Avgift knyttet til mineralvirksomhet:

70

Avgift knyttet til andre undersjøiske naturforekomster enn petroleum

1 000 000

71

Avgift knyttet til undersøkelses- og utvinningsrett av mineraler etter mineralloven

10 000 000

11 000 000

5555

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.:

70

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.

1 250 000 000

1 250 000 000

5556

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.:

70

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.

2 050 000 000

2 050 000 000

5557

Avgift på sukker mv.:

70

Avgift på sukker mv.

197 000 000

197 000 000

5559

Avgift på drikkevareemballasje:

70

Grunnavgift på engangsemballasje

1 350 000 000

71

Miljøavgift på kartong

71 000 000

72

Miljøavgift på plast

25 000 000

73

Miljøavgift på metall

55 000 000

74

Miljøavgift på glass

81 000 000

1 582 000 000

5565

Dokumentavgift:

70

Dokumentavgift

7 800 000 000

7 800 000 000

5568

Sektoravgifter under Kulturdepartementet:

71

Årsavgift-stiftelser

22 364 000

72

Vederlag TV2

10 509 000

73

Refusjon - Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS

36 887 000

74

Avgift-forhåndskontroll av kinofilm

5 500 000

75 260 000

5571

Sektoravgifter under Arbeidsdepartementet:

70

Petroleumstilsynet - sektoravgift

86 870 000

86 870 000

5572

Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdepartementet:

70

Legemiddelomsetningsavgift

73 000 000

72

Avgift utsalgssteder utenom apotek

4 900 000

73

Legemiddelkontrollavgift

75 322 000

153 222 000

5574

Sektoravgifter under Nærings- og handelsdepartementet:

71

Avgifter immaterielle rettigheter

150 000 000

150 000 000

5575

Sektoravgifter under Fiskeri- og kystdepartementet:

70

Kontroll- og tilsynsavgift akvakultur

30 655 000

73

Årsavgift Merkeregisteret

9 550 000

74

Sektoravgifter Kystverket

773 453 000

75

Fiskeriforskningsavgift

151 000 000

964 658 000

5576

Sektoravgifter under Landbruks- og matdepartementet:

71

Totalisatoravgift

125 000 000

125 000 000

5578

Sektoravgifter under Miljøverndepartementet:

70

Sektoravgifter under Svalbard miljøvernfond

12 320 000

71

Jeger- og fellingsavgifter

75 200 000

72

Fiskeravgifter

18 000 000

105 520 000

5580

Sektoravgifter under Finansdepartementet:

70

Finanstilsynet, bidrag fra tilsynsenhetene

329 800 000

329 800 000

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet:

71

Konsesjonsavgifter fra vannkraftutbygging

149 000 000

149 000 000

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser:

70

Avgift på frekvenser mv.

297 400 000

297 400 000

Sum skatter og avgifter

801 535 730 000

Renter og utbytte mv.

5603

Renter av statens kapital i statens forretningsdrift:

80

Renter av statens faste kapital

81 825 000

81 825 000

5605

Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer:

80

Av statskassens foliokonto i Norges Bank

233 200 000

81

Av verdipapirer og bankinnskudd i utenlandsk valuta

300 000

82

Av innenlandske verdipapirer

1 579 500 000

83

Av alminnelige fordringer

30 000 000

84

Av driftskreditt til statsbedrifter

309 800 000

85

Renteinntekter fra bytteavtaler mv.

790 300 000

86

Renter av lån til andre stater

200 000

87

Renteinntekter mv. fra Statens finansfond

16 700 000

89

Garantiprovisjon

40 100 000

3 000 100 000

5607

Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

80

Renter

2 182 000 000

2 182 000 000

5610

Renter av lån til Nofima AS:

80

Renter

904 000

904 000

5611

Aksjer i NSB AS:

85

Utbytte

225 000 000

225 000 000

5613

Renter fra SIVA SF:

80

Renter

21 900 000

21 900 000

5614

Renter fra Garanti-instituttet for eksportkreditt:

80

Renter

100 000

100 000

5615

Husbanken:

80

Renter

3 659 000 000

3 659 000 000

5616

Kommunalbanken AS:

85

Aksjeutbytte

357 000 000

357 000 000

5617

Renter fra Statens lånekasse for utdanning:

80

Renter

3 866 755 000

3 866 755 000

5618

Aksjer i Posten Norge AS:

85

Utbytte

188 000 000

188 000 000

5619

Renter av lån til Oslo Lufthavn AS:

80

Renter

116 300 000

116 300 000

5622

Aksjer i Avinor AS:

85

Utbytte

478 000 000

478 000 000

5624

Renter av Svinesundsforbindelsen AS:

80

Renter

30 000 000

30 000 000

5625

Renter og utbytte fra Innovasjon Norge:

80

Renter på lån fra statskassen

320 000 000

81

Rentemargin, innovasjonslåneordningen

5 000 000

85

Utbytte, lavrisikolåneordningen

17 400 000

86

Utbytte fra investeringsfond for Nordvest-Russland og Øst-Europa

500 000

342 900 000

5629

Renter fra eksportkredittordningen:

80

Renter

1 150 000 000

1 150 000 000

5631

Aksjer i AS Vinmonopolet:

85

Statens overskuddsandel

30 000 000

86

Utbytte

2 000

30 002 000

5650

Renter på lån fra Nærings- og handelsdepartementet:

81

Renter på lån til Secora AS

4 000 000

4 000 000

5651

Aksjer i selskaper under Landbruks- og matdepartementet:

85

Utbytte

5 000 000

5 000 000

5652

Statskog SF - renter og utbytte:

80

Renter

4 700 000

85

Utbytte

121 000 000

125 700 000

5656

Aksjer i selskaper under NHDs forvaltning:

85

Utbytte

10 333 453 000

10 333 453 000

5685

Aksjer i Statoil ASA:

85

Utbytte

14 421 000 000

14 421 000 000

5692

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank:

85

Utbytte

77 200 000

77 200 000

5693

Utbytte av aksjer i diverse selskaper mv.:

85

Utbytte fra Folketrygdfondet

1 100 000

1 100 000

Sum renter og utbytte mv.

40 697 239 000

Folketrygden

5700

Folketrygdens inntekter:

71

Trygdeavgift

116 400 000 000

72

Arbeidsgiveravgift

165 500 000 000

281 900 000 000

5701

Diverse inntekter:

2

Diverse inntekter

570 000 000

3

Hjelpemiddelsentraler m.m.

36 590 000

71

Refusjon ved yrkesskade

844 000 000

73

Refusjon fra bidragspliktige

305 000 000

80

Renter

1 700 000

1 757 290 000

5704

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs:

2

Dividende

170 000 000

170 000 000

5705

Refusjon av dagpenger:

1

Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs

65 000 000

4

Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge

5 000 000

70 000 000

Sum Folketrygden

283 897 290 000

Statens pensjonsfond utland

5800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring fra fondet

133 091 675 000

133 091 675 000

Sum Statens pensjonsfond utland

133 091 675 000

Statslånemidler

5999

Statslånemidler:

90

Lån

50 458 743 000

50 458 743 000

Sum Statens pensjonsfond utland

50 458 743 000

Totale inntekter: 1 566 610 908 000

Folketrygden

II

Stortinget samtykker i at statstilskudd til finansiering av folketrygden, jf. folketrygdlovens § 23 – 10, gis med 100 953 630 000 kroner, hvorav 17 091 600 000 kroner gis til dekning av utgifter som fullt ut skal dekkes ved tilskudd fra staten, jf. § 23 – 10 tredje ledd.

Utenriksdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 100 post 01

kap. 3100 postene 02 og 05

kap. 140 post 01

kap. 3140 post 05

overskride bevilgningen under kap. 166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 70 Ymse tilskudd, mot tilsvarende inntekter under kap. 3166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 01 Salgsinntekter fra salg av bistandseiendommer som er finansiert over bistandsbudsjettet, og som ikke er avskrevet i forhold til innlemmelse i husleieordningen. Ubenyttede inntekter fra slikt salg kan tas med ved beregning av overførbart beløp under kap. 166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 70 Ymse tilskudd.

III

Omdisponeringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2014 kan omdisponere inntil 2 mill. kroner per tiltak fra kap. 166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 70 Ymse tilskudd, til øvrige ODA-godkjente bevilgninger. Beslutning om bruk av midler utover dette og inntil 6 mill. kroner treffes av Kongen.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2014 kan overskride bevilgningen under kap. 100 Utenriksdepartementet, post 90 Lån til norske borgere i utlandet, ved behov for bistand fra aktuelle transportselskaper ved evakuering av norske borgere i kriserammede land. Fullmakten gjelder i de tilfeller og på de betingelser som gjelder for denne typen bistand.

V

Agio/Disagio

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2014 gis fullmakt til å utgiftsføre/inntektsføre uten bevilgning kursgevinst og -tap som følge av justering av midlene ved utenriksstasjonene under kap. 100/3100 Utenriksdepartementet og kap. 140/3140 Utenriksdepartementets administrasjon av utviklingshjelpen, post 89 Agio/Disagio.

VI

Bruk av opptjente rentemidler

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt fra Norge til tematisk støtte, multi-bi-prosjekter, samarbeidsprosjekter, stat-til-stat-bistand, støtte til internasjonale og lokale ikke-statlige aktører, kan benyttes til tiltak som avtales mellom Utenriksdepartementet og den enkelte mottaker.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2014 kan gi tilsagn om:

støtte utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

117

EØS-finansieringsordningene

75

EØS-finansieringsordningen 2009 – 2014

3 738,5 mill. kroner

76

Den norske finansieringsordningen 2009 – 2014

3 209,2 mill. kroner

161

Næringsutvikling

70

Næringsutvikling

20,0 mill. kroner

165

Forskning, kompetanseheving og evaluering

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

287,0 mil. kroner

166

Miljø og bærekraftig utvikling mv.

73

Klima- og skogsatsingen

1 720,0 mill. kroner

74

Fornybar energi

10,0 mill. kroner

tilskudd til utvikling av en vaksine mot pneumokokkbakterien innenfor initiativet Advance Market Commitments for Vaccines (AMC) med inntil USD 57 mill. i perioden 2009 – 2017 over kap. 169 Globale helse- og vaksineinitiativ.

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation II (IFFlm II) med inntil 1 500 mill. kroner i perioden 2010 – 2020 over kap. 169 Globale helse- og vaksineinitiativ, samt fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån.

tilskudd til den globale vaksinealliansen GAVI med inntil 2 689,9 mill. kroner i perioden 2013 – 2015 over kap. 169 Globale helse- og vaksineinitiativ.

tilskudd til Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria (GFATM) med inntil 1 700 mill. kroner samlet i perioden 2014 – 2016 over kap. 169 Globale helse- og vaksineinitiativ.

VIII

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2014 kan:

gi garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar for inntil 50 mill. kroner for å minske norske importørers risiko ved direkte import fra utviklingsland, jf. kap. 161 Næringsutvikling.

inngå garantier for perioden 2013 – 2018 for avtaler om kjøp av prevensjonsimplantater til bruk i utviklingsland, innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar for inntil 140 mill. USD. Prevensjonsimplantatene skal være godkjent av Verdens helseorganisasjon (WHO), og avtalene skal være inngått med det formål å oppnå prisreduksjoner.

IX

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2014 kan inngå avtaler om forsikringsansvar for utstillinger ved visningsinstitusjoner i utlandet innenfor en totalramme på inntil 2 500 mill. kroner. Forsikringsansvaret omfatter tap og skade under transport, lagring og i visningsperioden.

X

Toårige budsjettvedtak

Stortinget samtykker i at Norge kan slutte seg til toårige budsjettvedtak i FAO, WHO, ILO, UNIDO, OECD, WTO, IAEA, IEA, Havbunnsmyndigheten, Den internasjonale havrettsdomstolen, Rwandadomstolen, Jugoslaviadomstolen og for regulært bidrag til FN.

Andre fullmakter

XI

Ettergivelse av fordringer

Stortinget samtykker i at Kongen i 2014 kan:

ettergi statlige fordringer på utviklingsland i samsvar med kriteriene i handlingsplanen av 2004 Om gjeldslette for utvikling for inntil 500 mill. kroner under Garantiinstituttet for Eksportkreditts gamle portefølje (gammel alminnelig ordning og den gamle særordningen for utviklingsland). Fordringene verdsettes til faktisk utestående beløp på ettergivelsestidspunktet.

ettergi statlige fordringer på Sudan som stammer fra den norske skipseksportkampanjen (1976 – 1980) for inntil 970 mill. kroner under Garanti-instituttet for Eksportkreditts gamle portefølje (gammel alminnelig ordning og den gamle særordningen for utviklingsland). Fordringene verdsettes til faktisk utestående beløp, inklusive påløpte renter, på ettergivelsestidspunktet. Gjeldsettergivelsen gjennomføres uten bevilgning over bistandsbudsjettet og uten å belaste den norske gjeldsplanens ramme.

XII

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2014 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av norske medlemskapskontingenter, pliktige bidrag og andre bidrag til internasjonale organisasjoner Norge er medlem av, kan foretas i henhold til regelverket til den enkelte organisasjon.

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas en gang i året dersom avtaler om samfinansiering med andre givere innenfor utviklingssamarbeidet tilsier det.

Eventuelle utbetalinger av regjeringens gave til TV-aksjoner kan i sin helhet utbetales som et engangsbeløp.

Utbetaling av tilskudd til Brasils Amazonasfond (Fundo Amazonia) i henhold til avtale med den brasilianske utviklingsbanken (BNDES) som fondsforvalter.

XIII

Bruk av gjeldsbrev og raskere trekk på gjeldsbrev

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2014 kan fravike bevilgningsreglementet § 3 annet ledd ved utstedelse av gjeldsbrev i forbindelse med kapitalpåfyllinger under Det internasjonale utviklingsfondet, Det asiatiske utviklingsfondet, Det afrikanske utviklingsfondet og Den globale miljøfasiliteten, samt ved overføring av midler til Den brasilianske utviklingsbanken vedrørende klima- og skogsatsingen i Brasil.

XIV

Deltakelse i kapitaløkninger i internasjonale utviklingsbanker og fond

Stortinget samtykker i at:

Norge i forbindelse med den femte kapitaløkningen i Den asiatiske utviklingsbanken bidrar med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen USD 11 617 150. Innbetalingen foretas i løpet av årene 2010 – 2014, og belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den sjette generelle kapitaløkningen i Den afrikanske utviklingsbanken med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen SDR 30 340 000. Innbetalingen foretas i løpet av årene 2011 – 2018, og belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den niende kapitaløkningen i Den interamerikanske utviklingsbanken med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen USD 2 907 287. Innbetalingen foretas i løpet av årene 2011 – 2015, og belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den fjerde kapitaløkningen i Den internasjonale bank for rekonstruksjon og utvikling (IBRD) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen USD 20 476 585. Innbetalingen foretas i løpet av årene 2011 – 2015, og belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 70 Verdensbanken.

Norge deltar i den 13. kapitalpåfyllingen av Det afrikanske utviklingsfondet (AfDF-13) med en andel på 1 766 mill. kroner for perioden 2014 – 2016, innbetalt i tre like årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den 17. kapitalpåfyllingen av Det internasjonale utviklingsfondet (IDA-17) med en andel på 2 508 mill. kroner for perioden 2014 – 2016, innbetalt i tre like årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 70 Verdensbanken.

i forbindelse med endring av stemmefordelingen i Den internasjonale bank for rekonstruksjon og utvikling (IBRD) foretas det en justering av aksjeandelene til medlemslandene gjennom en selektiv kapitaløkning. Norge deltar i den åttende selektive kapitaløkningen i forbindelse med endring av stemmevekten i Den internasjonale bank for rekonstruksjon og utvikling (IBRD) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen USD 4 393 527. Innbetalingen foretas i løpet av årene 2011 – 2014, og belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 70 Verdensbanken.

i forbindelse med formalisering av Sør-Sudans medlemskap i Afrikabanken foretas en selektiv kapitaløkning i Den afrikanske utviklingsbanken (AfDB) på inntil 96 600 UA årlig i perioden 2014 – 2021 og en økning i den norske statsgarantien i AfDB med inntil 12 107 200 UA.

XV

Klima- og skoginitiativet

Stortinget samtykker i at klima- og skoginitiativet videreføres på minst dagens bevilgningsnivå fram til 2020 basert på føringene i klimameldingen.

Kunnskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgningen på

mot tilsvarende merinntekt under

Kap. 200 post 01

Kap. 3200 post 02

Kap. 220 post 01

Kap. 3220 post 02

Kap. 222 post 01

Kap. 3222 post 02

Kap. 224 post 01

Kap. 3224 post 01

Kap. 229 post 01

Kap. 3229 postene 02 og 61

Kap. 230 post 01

Kap. 3230 post 02

Kap. 256 post 01

Kap. 3256 post 02

Kap. 280 post 01

Kap. 3280 post 02

Kap. 281 post 01

Kap. 3281 post 02

Kap. 287 post 60

Kap. 3287 post 87

Kap. 2410 post 01

Kap. 5310 post 03

overskride bevilgningene til oppdragsvirksomhet på postene 21 mot tilsvarende merinntekter.

bruke inntekter fra salg av eiendommer ved universitetene til kjøp, vedlikehold og bygging av andre lokaler til undervisnings- og forskningsformål ved den samme virksomheten.

gi Norges forskningsråd fullmakt til å kjøpe og avhende eiendommer. Salgsinntekter blir tilført Forskningsrådets eiendomsfond.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2014 kan:

gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme (i mill. kroner)

220

Utdanningsdirektoratet

70

Tilskudd til læremidler mv.

30

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

20

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

184

gi tilsagn om å utbetale utdanningsstøtte for første halvår 2015 (andre halvdelen av undervisningsåret 2014–15) etter de satsene som blir fastsatt andre halvår 2014 (første halvdelen av undervisningsåret 2014–15), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, postene 70 Utdanningsstipend, 71 Andre stipend, 72 Rentestøtte og 90 Økt lån og rentegjeld, samt kap. 5617 Renter fra Statens lånekasse for utdanning, post 80 Renter.

gi tilsagn om å omgjøre lån til stipend første halvår 2015 (andre halvdelen av undervisningsåret 2014–15) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2014 (første halvdelen av undervisningsåret 2014–15), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning post 50, Avsetning til utdanningsstipend.

Andre fullmakter

IV

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at:

privatister som melder seg opp til eksamen, og kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringsloven § 3 – 5, skal betale et gebyr per prøve. Gebyret skal betales til fylkeskommunen. Privatister som melder seg opp til eksamen skal betale 403 kroner dersom privatisten ikke har prøvd seg i faget tidligere som privatist eller elev, og 826 kroner ved forbedringsprøver. Kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringsloven § 3 – 5, skal betale 826 kroner per prøve dersom kandidaten ikke har gått opp tidligere, og 1 653 kroner ved senere forsøk.

Kunnskapsdepartementet i 2014 kan gi universiteter og høgskoler fullmakt til å:

opprette nye selskap og delta i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke overskudd av oppdragsvirksomhet til kapitalinnskudd ved opprettelse av nye selskap eller ved deltagelse i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke utbytte fra selskap som virksomheten har kjøpt aksjer i eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

bruke inntekter fra salg av aksjer i selskap som virksomheten har ervervet med overskudd fra oppdragsvirksomhet eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

maksimalgrensen for foreldrebetaling for et heldags ordinært barnehagetilbud blir fastsatt til 2 360 kroner per måned og 25 960 kroner per år fra 1. januar 2014, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 1.

Kulturdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 300 post 01

kap. 3300 post 01

kap. 320 post 01

kap. 3320 postene 01 og 03

kap. 322 post 01

kap. 3322 post 01

kap. 323 post 01

kap. 3323 post 01

kap. 324 post 01

kap. 3324 post 01

kap. 326 post 01

kap. 3326 post 01

kap. 329 post 01

kap. 3329 post 01

kap. 334 post 01

kap. 3334 post 01

kap. 339 post 01

kap. 5568 post 73

overskride bevilgningen under kap. 324 Scenekunstformål, post 21 Spesielle driftsutgifter, med et beløp som tilsvarer alle merinntektene på kap. 3324, post 02 Billett- og salgsinntekter. Ubrukte merinntekter kan regnes med ved utregning av overførbart beløp på post 21.

overskride bevilgningene under post 21 Spesielle driftsutgifter under kap. 329, kap. 334, og kap. 339, med et beløp som tilsvarer alle merinntektene på hhv. kap. 3329, post 02 Inntekter ved oppdrag, kap. 3334, post 02 Inntekter ved oppdrag og kap. 3339, post 07 Inntekter ved oppdrag. Ubrukte merinntekter kan regnes med ved utregning av overførbart beløp på post 21.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2014 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

320

Allmenne kulturformål

73

Nasjonale kulturbygg

419,5 mill. kroner

322

Billedkunst, kunsthåndverk og offentlig rom

50

Kunst i offentlige rom

32,5 mill. kroner

IV

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2014 kan inngå avtaler om forsikringsansvar i forbindelse med større utenlandske utstillinger innenfor en samlet ramme for nytt og gammelt ansvar som ikke må overstige 4 000 mill. kroner.

Andre fullmakter

V

Fastsetting av fordelingsnøkler for visse tilskudd

Stortinget fastsetter følgende fordelingsnøkler for 2014:

Det ordinære offentlige driftstilskuddet til region-/landsdelsinstitusjoner fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 323 Musikkformål, post 71 Region-/landsdelsinstitusjoner og kap. 324 Scenekunstformål, post 71 Region-/landsdelsinstitusjoner.

Det ordinære offentlige driftstilskuddet til de nordnorske knutepunktinstitusjonene fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 322 Billedkunst, kunsthåndverk og offentlig rom, post 72 Knutepunktinstitusjoner og kap. 323 Musikkformål, post 72 Knutepunktinstitusjoner.

Det ordinære offentlige driftstilskuddet til de øvrige knutepunktinstitusjonene fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 60 pst. på staten og 40 pst. på regionen, jf. kap. 323 Musikkformål, post 72 Knutepunktinstitusjoner, kap. 324 Scenekunstformål, post 72 Knutepunktinstitusjoner og kap. 326 Språk-, litteratur- og bibliotekformål, post 72 Knutepunktinstitusjoner.

Det offentlige driftstilskuddet til region- og distriktsoperatiltak fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 324 Scenekunstformål, post 73 Region- og distriktsopera.

VI

Fastsetting av gebyrer og avgifter m.m.

Stortinget samtykker i at for 2014 skal:

gebyret for merking og registrering av hver kopi av et videogram for utleie eller salg være 0,60 kroner. Kulturdepartementet kan sette ned eller frita for gebyr i visse tilfelle.

avgiften per videogram for omsetning i næring til Norsk kino- og filmfond være 3,50 kroner.

kringkastingsavgiften for fjernsynsmottakere være 2 542 kroner ekskl. merverdiavgift. Tilleggsavgiften ved forsinket betaling av kringkastingsavgiften og når melding ikke blir gitt etter reglene i lov av 4. desember 1992 nr. 127 om kringkasting § 8 – 1 andre ledd, skal være 15 pst. av kringkastingsavgiften.

Justis- og beredskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 61 post 01

kap. 3061 post 03

kap. 400 post 01

kap. 3400 post 01

kap. 410 post 01

kap. 3410 post 03

kap. 411 post 01

kap. 3411 post 03

kap. 413 post 01

kap. 3413 post 01

kap. 413 post 21

kap. 3413 post 02

kap. 430 post 01

kap. 3430 postene 03 og 04

kap. 430 post 21

kap. 3430 post 02

kap. 432 post 01

kap. 3432 post 03

kap. 440 post 01

kap. 3440 postene 02, 03, 04, 05 og 06

kap. 442 post 01

kap. 3442 post 02 og 03

Kap. 444 post 01

Kap. 3444 post 02

kap. 451 post 01

kap. 3451 postene 03 og 06

kap. 454 post 01

kap. 3454 post 01

kap. 455 post 01

kap. 3455 post 01

kap. 456, post 01

kap. 3456, post 02

kap. 456 post 45

kap. 3456 post 02

kap. 473 post 01

kap. 3473 post 01

kap. 474 post 01

kap. 3474 post 02

kap. 490 post 01

kap. 3490 post 05

kap. 491 post 01

kap. 3491 post 01

overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 01 Driftsutgifter med inntil 75 pst. av inntekter ved salg av sivilforsvarsanlegg og fast eiendom. Inntekter inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2014 kan bestille varer utover den gitte bevilgning, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

440

Politidirektoratet – politi- og lensmannsetaten

01

Driftsutgifter

65 mill. kroner

454

Redningshelikoptertjenesten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

592 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2014 kan gi tilsagn om støtte utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

490

Utlendingsdirektoratet

71

Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i mottak og informasjon til au pairer

3 mill. kroner

72

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger

50 mill. kroner

V

Videreføring av bobehandling

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2014 kan bestemme at det under ordningen med utgifter til fortsatt bobehandling pådras forpliktelser utover gitt bevilgning under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 10 mill. kroner, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 33 mill. kroner.

Andre fullmakter

VI

Nettobudsjetteringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2014 kan:

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 473 Statens sivilrettsforvaltning, post 01 Driftsutgifter, inntektene ved avholdelse av kurs og konferanser i regi av Konkursrådet, samt inntekter fra rådets øvrige virksomhet.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, tilbakebetalte inntekter under ordningen med utgifter til bobehandling.

trekke salgsomkostninger ved salg av faste eiendommer fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

trekke politiets direkte utgifter til oppbevaring, tilsyn og salg av beslag fra salgsinntekten, før det overskytende inntektsføres under kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.

VII

Avhending av sivilforsvarsanlegg

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2014 kan overdra sivilforsvarsanlegg til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

VIII

Midlertidig drift av statlige mottak

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2014 kan inngå avtaler om midlertidig drift av statlige mottak med varighet utover 2014. Dersom behovet for mottaksplasser for asylsøkere og flyktninger blir større enn antatt i statsbudsjettet for 2014, samtykker Stortinget i at Justis- og beredskapsdepartementet kan øke antall plasser i statlige mottak innenfor gjeldende rammer for etablering og drift av det statlige mottaksapparatet, selv om det medfører et bevilgningsmessig merbehov over kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 21 Spesielle driftsutgifter, statlige mottak, post 60 Tilskudd til vertskommuner for statlige mottak for asylsøkere og flyktninger eller post 70 Økonomiske ytelser til beboere i asylmottak.

IX

Stortingets rettferdsvederlagsordning

Stortingets utvalg for rettferdsvederlag får fullmakt til å tilstå rettferdsvederlag av statskassen med inntil 250 000 kroner for hver enkelt søknad, dog slik at grensen er 500 000 kroner for HIV-ofre og 300 000 kroner for tidligere barn i barnehjem, offentlige fosterhjem og spesialskoler. Søknader der utvalget anbefaler å innvilge erstatning som er høyere enn nevnte beløp, fremmes for Stortinget til avgjørelse. Det samme gjelder søknader som etter utvalgets vurdering reiser spørsmål av særlig prinsipiell art.

Kommunal- og regionaldepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og regionaldepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgninger under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 500 post 01

kap. 3500 post 01

kap. 554 post 01

kap. 3554 post 01

kap. 585 post 01

kap. 3585 post 01

kap. 587 post 01

kap. 3587 post 04

kap. 2412 post 01

kap. 5312 post 01

III

Forskudd på rammetilskudd

Stortinget samtykker i at Kommunal- og regionaldepartementet i statsbudsjettet for 2014 kan utgiftsføre uten bevilgning:

inntil 350 mill. kroner på kap. 571 Rammetilskudd til kommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2015 til kommuner.

inntil 50 mill. kroner på kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2015 til fylkeskommuner.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitt bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og regionaldepartementet i 2014 kan gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

551

Regional utvikling og nyskaping

61

Næringsrettede midler til regional utvikling, kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift

100,0 mill. kroner

581

Bolig- og bomiljøtiltak

74

Tilskudd til bolig-, by- og områdeutvikling

23,6 mill. kroner

76

Tilskudd til utleieboliger

423,7 mill. kroner

77

Kompetansetilskudd til bærekraftig bolig- og byggkvalitet

29,9 mill. kroner

78

Boligsosialt kompetansetilskudd

101,8 mill. kroner

586

Tilskudd til omsorgsboliger og sykehjemsplasser

64

Investeringstilskudd

3 523,7 mill. kroner

V

Investeringsramme skole- og svømmeanlegg

Stortinget samtykker i at Kommunal- og regionaldepartementet i 2014 kan gi nye tilsagn om rentekompensasjon tilsvarende en investeringsramme på 1 mrd. kroner over kap. 582 Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg og kirkebygg, post 60 Rentekompensasjon – skole- og svømmeanlegg.

VI

Investeringsramme kirkebygg

Stortinget samtykker i at Kommunal- og regionaldepartementet i 2014 kan gi nye tilsagn om rentekompensasjon tilsvarende en investeringsramme på 0,5 mrd. kroner over kap. 582 Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg og kirkebygg, post 61 Rentekompensasjon – kirkebygg.

VII

Husbankens låneramme

Stortinget samtykker i at Husbanken i 2014 kan gi tilsagn om lån for 20 mrd. kroner. Lånene vil bli utbetalt i 2014 og senere år.

VIII

Husbankens rentemargin

Fra 1. mars 2014 skal Husbankens rentemargin være 0,75 prosentpoeng for lån med flytende rente og for lån med fast rente hvor søknaden er kommet inn fra og med 14. oktober 2013.

Arbeidsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeidsdepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende inntekter under

kap. 600 post 01

kap. 3600 post 02

kap. 601 post 21

kap. 3601 post 02

kap. 605 post 01

kap. 3605 postene 01, 04, 05 og 06

kap. 605 post 21

kap. 3605 post 02

kap. 621 post 21

kap. 3621 post 02

kap. 640 post 01

kap. 3640 postene 01, 06 og 07

kap. 640 post 21

kap. 3640 post 08

kap. 642 post 01

kap. 3642 postene 06 og 07

kap. 642 post 21

kap. 3642 post 02

III

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeidsdepartementet i 2014 kan:

omdisponere inntil 40 mill. kroner fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere, til kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

omdisponere inntil 10 prosent av bevilgningen på kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 77 Varig tilrettelagt arbeid, til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 45 Større nyanskaffelser og vedlikehold og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Arbeidsdepartementet i 2014 kan overskride bevilgningen under kap. 2470 Statens pensjonskasse, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med inntil 10 mill. kroner mot dekning i reguleringsfondet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeidsdepartementet i 2014 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

2 590,68 mill. kroner

77

Varig tilrettelagt arbeid

695,61 mill. kroner

Andre fullmakter

VI

Utbetaling ved midlertidig likviditetsmangel

Stortinget samtykker i at Arbeidsdepartementet i 2014 kan forskuttere utgifter til pensjonsutbetalinger under kap. 664 Pensjonstrygden for sjømenn, post 70 Tilskudd, ved midlertidig likviditetsmangel. Det forutsettes at Pensjonstrygden for sjømenn i løpet av 2014 tilbakefører forskutteringen. Tilbakeføringen nettoføres som utgiftsreduksjon under kap. 664 Pensjonstrygden for sjømenn, post 70 Tilskudd.

VII

Fullmakt til å ettergi rente- og avdragsfrie lån

Stortinget samtykker i at Arbeidsdepartementet i 2014 kan ettergi rente- og avdragsfrie lån gitt til arbeidsmarkedstiltak for yrkeshemmede der dette blir vurdert som nødvendig for å sikre den videre driften.

VIII

Fullmakt til nettobudsjettering

Stortinget samtykker i at Arbeidsdepartementet i 2014 kan:

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 642 Petroleumstilsynet, post 01 Driftsutgifter, refusjoner av utgifter til fellestjenester.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, postene 01, 21 og 45, refusjoner av kommunenes andel av utgifter til opprettelse og drift av NAV-kontorer.

Folketrygden

Andre fullmakter

II

Folketrygdytelser

Stortinget samtykker i at med virkning fra 1. januar 2014 skal følgende ytelser etter folketrygdloven utgjøre¹:

kroner

1a.

Grunnstønad for ekstrautgifter ved uførhet etter lovens § 6 – 3 (laveste sats)

7 836

1b.

Ved ekstrautgifter utover laveste sats, kan grunnstønaden forhøyes til

11 976

1c.

eller til

15 708

1d.

eller til

23 136

1e.

eller til

31 356

1f.

eller til

39 168

2a-1.

Hjelpestønad til uføre som må ha hjelp i huset ²³

13 068

2a-2.

Hjelpestønad etter lovens § 6 – 4 til uføre som må ha tilsyn og pleie ⁴

14 052

2b.

Forhøyet hjelpestønad etter lovens § 6 – 5 til uføre under 18 år som må ha særskilt tilsyn og pleie ⁴

28 104

2c.

eller til

56 208

2d.

eller til

84 312

3.

Behovsprøvet gravferdsstønad opptil

22 083

4.

Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15 – 11 og 17 – 9 ⁵

for første barn

45 345

for to barn

59 169

for tre og flere barn

67 043

1 Satsene under 1, 2 og 4 er årsbeløp for ytelsene.

2 Stønad til hjelp i huset gjelder tilfeller før 1. januar 1992.

3 Fra 1. januar 1997 skilles det mellom stønad til hjelp i huset og stønad til særskilt tilsyn og pleie.

4 Gjelder også ved uførhet som skyldes yrkesskade, jf. Lovens § 12-18.

5 Fra 1. januar 2004 dekkes 64 pst. av dokumenterte utgifter til barnetilsyn. Beløpene i tabellen er maksimale refusjonssatser. Stønaden er inntektsprøvet.

Helse- og omsorgsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 710, post 01

kap. 3710, post 02

kap. 710, post 21

kap. 3710, postene 02 og 03

kap. 713, post 01

kap. 3713, post 02

kap. 715, postene 01 og 21

kap. 3715, postene 02, 04 og 05

kap. 716, post 01

kap. 3716, post 02

kap. 720, postene 01 og 21

kap. 3720, postene 02 og 04

kap. 720, post 70

kap. 3720, post 03

kap. 721, post 01

kap. 3721, postene 02 og 04

kap. 722, post 01

kap. 3722, postene 02 og 50

kap. 723, post 01

kap. 3723, post 50

kap. 724, post 01

kap. 3724, post 04

kap. 725, post 01

kap. 3725, post 02

kap. 750, post 01

kap. 3750, post 02

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser ut over gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2014 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

710

Nasjonalt folkehelseinstitutt

21

Spesielle driftsutgifter

180 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2014 kan gi tilsagn utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

761

Omsorgstjeneste

79

Andre tilskudd

1 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at:

investeringslån og driftskredittrammen til regionale helseforetak aktiveres i statens kapitalregnskap.

det av avgiftspliktig omsetning for legemiddelgrossister i 2014 skal betales avgift svarende til 0,55 pst.

statens andel i 2014 av driftsoverskuddet til AS Vinmonopolet fastsettes til 50 pst. av resultatet i 2013 før ekstraordinære poster.

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger:

II

Stortinget samtykker i at Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgningen på

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 820 post 01

kap. 3820 post 01

kap. 823 post 01

kap. 3823 post 01

kap. 842 post 01

kap. 3842 post 01

kap. 855 post 01

kap. 3855 postene 01, 02 og 60

kap. 856 post 01

kap. 3856 post 01

kap. 858 post 01

kap. 3858 post 01

kap. 859 post 01

kap. 3859 post 01

kap. 868 post 01

kap. 3868 post 01

Andre fullmakter

III

Satser for barnetrygd

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2014 i medhold av lov 8. mars 2002 nr. 4 om barnetrygd § 10 kan utbetale barnetrygd med 11 640 kroner per barn per år.

Enslige forsørgere som fyller vilkårene for rett til utvidet stønad etter barnetrygdloven og full overgangsstønad etter folketrygdloven, og som har barn i alderen 0 – 3 år, har rett til et småbarnstillegg på 7 920 kroner per år. Dette tillegget gis per enslig forsørger, uavhengig av hvor mange barn i alderen 0 – 3 år vedkommende faktisk forsørger.

Stønadsmottakere bosatt i Finnmark og Nord-Troms (Karlsøy, Kvænangen, Kåfjord, Lyngen, Nordreisa, Skjervøy og Storfjord) får et tillegg i barnetrygden på 3 840 kroner per barn per år, det såkalte finnmarkstillegget.

Finnmarkstillegget skal også utbetales for barn i fosterhjem eller barnevernsinstitusjon i de aktuelle kommunene.

Stønadsmottakere bosatt på Svalbard får et tillegg i barnetrygden på 3 840 kroner per barn per år, det såkalte svalbardtillegget.

IV

Satser for kontantstøtte

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2014 i medhold av lov 26. juni 1998 nr. 41 om kontantstøtte til småbarnsforeldre § 7 kan utbetale kontantstøtte med følgende beløp:

Avtalt oppholdstid i barnehage per uke

Kontantstøtte i prosent av full sats

Kontantstøtte per barn i alderen 13 – 18 måneder i kroner per måned

Kontantstøtte per barn i alderen 19 – 23 måneder i kroner per måned

Ikke bruk av barnehageplass

100

5 000

3 303

Til og med 19 timer

50

2 500

1 652

20 timer eller mer

0

0

0

For adopterte barn kan det utbetales kontantstøtte med høy sats de første seks månedene etter at stønadsperioden for fulle foreldrepenger er over, jf. kontantstøtteloven § 10. De neste fem månedene kan det utbetales kontantstøtte med lav sats.

V

Sats for engangsstønad ved fødsel og adopsjon

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2014 i medhold av lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd § 14 – 17 kan utbetale:

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon

35 263 kroner per barn

Nærings- og handelsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 900 postene 01 og 21

kap. 3900 post 02

kap. 901 post 01

kap. 3901 postene 05, 07 og 08

kap. 902 post 01

kap. 3902 postene 01 og 03

kap. 902 post 21

kap. 3902 post 04

kap. 903 post 01

kap. 3903 post 01

kap. 904 post 01

kap. 3904 post 02

kap. 904 post 22

kap. 3904 post 03

kap. 905 post 21

kap. 3905 postene 01 og 02

kap. 910 post 01

kap. 3910 post 03

III

Utbetaling under garantiordninger (trekkfullmakter)

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2014 kan foreta utbetalinger til Garanti-instituttet for eksportkreditt uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under byggelånsgarantiordningen overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 600 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Garanti-instituttet for eksportkreditt, post 91 Utbetaling iflg. trekkfullmakt – byggelånsgarantiordning.

IV

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgningen under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorarer og utgifter til faglig bistand ved salg av statlige aksjeposter, samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i selskapene.

overskride bevilgningen under kap. 960 Raufoss ASA, post 71 Refusjon for miljøtiltak, innenfor gitt garantiramme på 124 mill. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 96 Aksjer, for å opprettholde statens eierandel gjennom deltakelse i egenkapitalutvidelser i henholdsvis Yara International ASA og Kongsberg Gruppen ASA. Fullmakten er begrenset til emisjoner på inntil 10 prosent av aksjekapitalen og hvor verdien av statens andel av emisjonen ikke overstiger 3 mrd. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 2429 Eksportkreditt Norge AS, post 90 Utlån, til utbetaling av lån under den statlige eksportfinansieringsordningen, men slik at utlån i 2014 ikke overstiger 50 mrd. kroner.

V

Fullmakt til å utgifts- og inntektsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2014 kan:

utgifts-/inntektsføre ut-/innbetalinger knyttet til garantiansvar overfor Eksportfinans ASA uten bevilgning, under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 70 Utbetaling – garantiordning, Eksport-finans ASA, og kap. 3950 Forvaltning av statlig eierskap, post 87 Innbetaling – garantiordning, Eksportfinans ASA, innenfor gitt garantiramme på 750 mill. kroner.

utgiftsføre kjøp av aksjer i Norsk Hydro ASA uten bevilgning under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 96 Aksjer. Fullmakten gjelder for kjøp som gir staten en eierandel på opp til 39,9 prosent.

utgiftsføre/inntektsføre uten bevilgning valutakurstap og valutakursgevinst i eksportkredittordningen under henholdsvis kap. 2429 Eksportkreditt Norge AS, post 89 Valutatap og kap. 5329 Eksportkreditt Norge AS, post 89 Valutagevinst.

utgiftsføre eventuelle utbetalinger av likviditetslån i statsregnskapet uten bevilgning under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 91 Likviditetslån til SAS-konsernet.

inntektsføre følgende innbetalinger i statsregnskapet uten bevilgning:

gebyrinntekter fra lån til SAS-konsernet under kap. 3950 Forvaltning av statlig eierskap, post 71 Gebyrinntekter fra lån til SAS-konsernet.

avdrag på lån til SAS-konsernet under kap. 3950 Forvaltning av statlig eierskap, ny post 91 Avdrag på lån til SAS-konsernet.

renteinntekter fra lån til SAS-konsernet under kap. 5650 Renter på lån fra Nærings- og handelsdepartementet, post 80 Renter på lån til SAS-konsernet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2014 kan:

gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

2421

Innovasjon Norge

72

Forsknings- og utviklingskontrakter

100 mill. kroner

gi tilsagn om tilskudd på 125,19 mill. euro i tillegg til eksisterende bevilgning for å delta i de frivillige programmene til Den europeiske romorganisasjonen ESA. Samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar skal likevel ikke overstige 162,17 mill. euro.

gi tilsagn om likviditetslån til SAS-konsernet innenfor en ramme på 500,5 mill. svenske kroner i perioden fram til 31. mars 2015.

VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser utover gitt bevilgning i forbindelse med kjøp av utredninger og lignende

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2014 kan inngå forpliktelser for inntil 7,5 mill. kroner til utredninger og lignende ut over bevilgning under kap. 900 Nærings- og handelsdepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter.

VIII

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2014 kan gi:

Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier for inntil 40 mill. kroner for lån til realinvesteringer og driftskapital, men slik at total ramme for nytt og gammelt ansvar ikke overstiger 138 mill. kroner.

Garanti-instituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 145 000 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utlandet innenfor Alminnelig garantiordning og inkludert Gammel alminnelig ordning. Garantivirksomheten skal finne sted innenfor de rammer som «Arrangement on Officially Supported Export Credits» setter. Alminnelig garantiordning skal drives i balanse på lang sikt. Nærings- og handelsdepartementet kan gi utfyllende bestemmelser om gjennomføringen av dette vedtaket.

Garanti-instituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 3 150 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utviklingsland, men likevel slik at rammen ikke overskrider sju ganger det til enhver tid innestående beløp på ordningens grunnfond. Garantivirksomheten skal finne sted innenfor de rammer som «Arrangement on Officially Supported Export Credits» setter. Virksomheten skal drives i balanse på lang sikt, gitt bevilgninger til grunnfondet. Nærings- og handelsdepartementet kan i samråd med Utenriksdepartementet gi utfyllende bestemmelser om gjennomføringen av dette vedtaket.

Garanti-instituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 5 000 mill. kroner ved byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien. Ordningen skal drives i balanse på lang sikt. Nærings- og handelsdepartementet kan gi utfyllende bestemmelser om gjennomføringen av dette vedtaket.

Garanti-instituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme på 20 000 mill. kroner ved etablering av langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri. Nærings- og handelsdepartementet kan gi utfyllende bestemmelser om gjennomføringen av dette vedtaket.

IX

Dekning av forsikringstilfeller

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2014 kan:

gi tilsagn til Institutt for energiteknikk og Statsbygg om dekning av forsikringsansvar for inntil 80 000 000 euro overfor tredjeperson for instituttets og Statsbyggs ansvar etter lov av 12. mai 1972 nr. 28 om atomenergivirksomhet, kapittel III.

inngå avtaler om forsikringsansvar under beredskapsordningen for statlig varekrigsforsikring innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 2 000 mill. kroner.

X

Utlånsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2014 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye landsdekkende innovasjonslån innenfor en ramme på 500 mill. kroner.

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye lån under lavrisiko-låneordningen innenfor en ramme på 2 500 mill. kroner.

gi Eksportkreditt Norge AS fullmakt til å gi tilsagn om lån i tråd med selskapets og eksportfinansieringsordningens formål uten en øvre ramme.

XI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser knyttet til miljøtiltak

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2014 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 190 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak på Løkken.

Andre fullmakter

XII

Fullmakt til å bortfeste

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2014 kan bortfeste hjemfalte gruveeiendommer til museale formål vederlagsfritt.

XIII

Endring i statlige eierposter

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2014 kan:

selge aksjene i SAS AB i forbindelse med en industriell løsning.

redusere statens eierandel i SAS AB ned til 10,0 pst. ved framtidige konverteringer av obligasjonslån til aksjekapital i selskapet.

konvertere det ansvarlige lånet til Secora AS til egenkapital innen utløpet av lånets løpetid.

redusere eierskapet i Entra Eiendom AS ned mot 33,4 prosent i forbindelse med et nedsalg og/eller børsnotering av selskapet.

selge, med oppgjør i kontanter og/eller aksjer i et annet selskap i samme bransje, samtlige av statens aksjer i Cermaq ASA som en del av en industriell løsning.

XIV

Fullmakt til å forvalte lån

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2014 kan forvalte likviditetslånet til SAS-konsernet innenfor markedsmessige rammer, herunder til å gi sin tilslutning til endringer i låneavtalen og til å innvilge og sette vilkår for eventuelle endringer i lånebetingelser.

Fiskeri- og kystdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Fiskeri- og kystdepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 1020 post 21

kap. 4020 post 03

kap. 1021 post 21

kap. 4021 post 01

kap. 1022 post 21

kap. 4022 post 01

Kap. 1023 post 21

Kap. 5575 post 75

kap. 1030 post 21

kap. 4030 post 22

kap. 1062 postene 01 og 45

kap. 4062 post 02 og kap. 5575 post 74

kap. 1070 post 01

kap. 4070 post 07

nytte inntil 10 mill. kroner av salgsinntekter fra salg av ikke næringsaktive fiskerihavner under kap. 4062, post 02, til følgende formål under kap. 1062, post 30:

dekning av salgsomkostninger forbundet med salget

oppgradering og vedlikehold av fiskerihavner under kap. 1062, post 30.

III

Fullmakt til overskridelser

Stortinget samtykker i at Fiskeri- og kystdepartementet i 2014 kan overskride bevilgningen under kap. 1062 Kystverket, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 70 mill. kroner dersom det er nødvendig å sette i verk tiltak mot akutt forurensning uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke.

IV

Fullmakt til overskridelse mot etterfølgende inntekter

Stortinget samtykker i at Fiskeri- og kystdepartementet i 2014 kan overskride bevilgningen under kap. 1020, post 21, kap. 1021, post 21 og kap. 1022, post 21 i forbindelse med gjennomføringen av bestemte oppdragsprosjekter, mot tilsvarende kontraktsfestede innbetalinger til disse prosjektene i 2015 under henholdsvis kap. 4020, post 03, kap. 4021, post 01 og kap. 4022, post 01. Ved beregning av beløp som kan overføres til 2015 under de nevnte utgiftsbevilgninger, skal regnes med alle ubrukte merinntekter og mindreinntekter, samt eventuell inndekning av foregående års overskridelse på posten.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Fiskeri- og kystdepartementet i 2014 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1062

Kystverket

30

Nyanlegg og større vedlikehold

623 mill. kroner

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

3 mill. kroner

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Fiskeri- og kystdepartementet i 2014 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1062

Kystverket

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg

20 mill. kroner

VII

Garantifullmakt

Stortinget samtykker i at Fiskeri- og kystdepartementet i 2014 kan gi Innovasjon Norge fullmakt til å reetablere en garantiavtale med Norges Råfisklag i 2014, på følgende vilkår:

Samlet ramme for garantiavtalen kan være på inntil 320 mill. kroner, hvorav Innovasjon Norge kan forplikte for inntil 240 mill. kroner (75 prosent).

Tapsavsetning skal være en tredjedel av Innovasjon Norges andel av garantiavtalen, og dekkes innenfor tidligere bevilget tapsavsetning.

Ubenyttede tapsavsetninger innbetales til statskassen etter utløpet av den utvidede avtaleperioden 31. desember 2014.

Landbruks- og matdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1100 post 01

kap. 4100 post 01

kap. 1115 post 01

kap. 4115 post 02

kap. 1143 post 01

kap. 4143 post 01

kap. 1147 post 01

kap. 4147 post 01

overskride bevilgningen under kap. 1100 Landbruks- og matdepartementet, post 45 Store utstyrskjøp og vedlikehold, med et beløp som tilsvarer merinntektene fra salg av eiendom. Ubenyttede merinntekter fra salg av eiendom kan regnes med ved utregning av overførbart beløp under bevilgningen.

III

Forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2014 kan overskride bevilgningen under kap. 1147 Statens reindriftsforvaltning, post 01 Driftsutgifter, med inntil 0,5 mill. kroner i forbindelse med forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2014 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade, erstatninger

91,9 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Salg av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2014 kan:

selge innkjøpt og opprinnelig statseiendom for inntil 16 mill. kroner.

selge eiendom på Kjeller i Skedsmo kommune og benytte salgsinntekter til å dekke utgifter i tilknytning til eiendommen.

Samferdselsdepartementet

Samferdselsdepartementets alminnelige fullmakter

Andre fullmakter

II

Salg og bortfeste av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2014 kan selge og bortfeste fast eiendom inntil en verdi av 50 mill. kroner i hvert enkelt tilfelle.

Luftfartsformål

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

III

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1313 post 01

kap. 4313 post 02

Vegformål

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

IV

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1320 postene 23, 30 og 72

kap. 4320 postene 01, 02 og 03

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Fullmakt til forskuttering

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2014 kan inngå avtaler om forskuttering av midler til vegformål utover gitt bevilgning på kap. 1320 Statens vegvesen, post 30 Riksveginvesteringer, post 31 Skredsikring riksveger, post 36 E16 over Filefjell og post 37 E6 vest for Alta, likevel slik at samlede, løpende refusjonsforpliktelser ikke overstiger 5 400 mill. kroner. Forskutteringene skal refunderes uten kompensasjon for renter og prisstigning.

VI

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser knyttet til investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2014 kan:

gjennomføre de investeringsprosjektene som er omtalt i merknadene til kap. 1320 Statens vegvesen i Prop. 1 S (2013–2014) innenfor de kostnadsrammer som der er angitt.

forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1320 Statens vegvesen, post 30 Riksveginvesteringer, post 31 Skredsikring riksveger, post 36 E16 over Filefjell og post 37 E6 vest for Alta, for investeringsprosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, likevel slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 2 700 mill. kroner.

VII

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for drifts- og vedlikeholdsarbeider

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2014 kan forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1320 Statens vegvesen, post 23 Drift og vedlikehold av riksveger, trafikant- og kjøretøytilsyn m.m., slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 5 500 mill. kroner, og slik at forpliktelsene som forfaller hvert år ikke overstiger 2 400 mill. kroner.

VIII

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for riksvegferjedriften

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2014 kan forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1320 Statens vegvesen, post 72 Kjøp av riksvegferjetjenester, slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 4 900 mill. kroner, og slik at forpliktelsene som forfaller hvert år ikke overstiger 800 mill. kroner.

Jernbaneformål

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

IX

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1350 postene 23 og 30

kap. 4350 postene 01, 02 og 06

kap. 1350 post 25

kap. 4350 post 07

kap. 1350 post 30

kap. 4350 post 37

kap. 1354 post 21

kap. 4354 post 01

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

X

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2014 kan bestille materiell utover gitte bevilgninger, likevel slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1350

Jernbaneverket

23, 25 og 30

Drift, vedlikehold og investeringer

800 mill. kroner

XI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2014 kan gi tilskudd utover gitt bevilgning, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1350

Jernbaneverket

30

Investeringer i linjen

20 mill. kroner

XII

Fullmakt til forskuttering

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2014 kan inngå avtaler om forskuttering av midler til jernbaneformål utover gitt bevilgning på kap. 1350 Jernbaneverket, post 30 Investeringer i linjen, likevel slik at samlede, løpende refusjonsforpliktelser ikke overstiger 200 mill. kroner. Forskutteringene skal refunderes uten kompensasjon for renter og prisstigning.

XIII

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser knyttet til investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2014 kan:

gjennomføre de investeringsprosjektene som er omtalt i merknadene til kap. 1350 Jernbaneverket i Prop. 1 S (2013–2014) innenfor de kostnadsrammer som der er angitt.

forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1350 Jernbaneverket, post 30 Investeringer i linjen og post 31 Nytt dobbeltspor Oslo–Ski, for investeringsprosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, likevel slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 800 mill. kroner.

XIV

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for drifts- og vedlikeholdsarbeider

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2014 kan forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1350 Jernbaneverket, post 23 Drift og vedlikehold og post 25 Drift og vedlikehold av Gardermobanen, slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 2 500 mill. kroner, og slik at forpliktelsene som forfaller hvert år ikke overstiger 600 mill. kroner.

Andre fullmakter

XV

Restverdisikring for eksisterende materiell, oppgraderinger av eksisterende materiell og investeringer i nytt materiell

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet, for det materiellet som inngår i statens rammeavtale med NSB AS, i 2014 kan:

gi NSB AS en restverdigaranti for bokførte verdier på inntil 5 305 mill. kroner.

gi NSB AS ytterligere restverdigaranti på oppgraderinger og nyinvesteringer innenfor en ramme på inntil 585 mill. kroner.

Post og telekommunikasjoner

Andre fullmakter

XVI

Overføringer til og fra reguleringsfondet

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2014 kan overføre inntil 10 mill. kroner til eller fra Post- og teletilsynets reguleringsfond.

Andre fullmakter

XVII

Oslopakke 3

Stortinget samtykker i at Fjellinjen AS i 2014 får fullmakt til å ta opp lån på inntil 1 200 mill. kroner i tråd med vilkårene i omtalen under programkategori 21.30 Vegformål i Prop.1 S (2013 – 2014).

Miljøverndepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Miljøverndepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1400 post 01

kap. 4400 post 02

kap. 1420 post 01

kap. 4420 postene 01, 04, 06, 08 og 09

kap. 1420 post 25

kap. 4420 post 02

kap. 1429 post 01

kap. 4429 postene 02 og 09

kap. 1465 post 01

kap. 4465 post 01

kap. 1471 post 01

kap. 4471 postene 01 og 03

kap. 1471 post 21

kap. 4471 post 21

kap. 1472 post 50

kap. 5578 post 70

overskride bevilgningen under kap. 2465 Statens kartverk, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med et beløp som tilsvarer regnskapsførte inntekter fra salg av anleggsmidler under kap. 5465 Statens kartverk, post 49 Salg av anleggsmidler. Ubenyttede inntekter fra slikt salg kan tas med ved utregning av overført beløp.

III

Omdisponeringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Miljøverndepartementet i 2014 kan omdisponere inntil 15 mill. kroner mellom kap. 1465 Statens kartverk, arbeid med tinglysning og nasjonal geografisk infrastruktur, post 01 Driftsutgifter og post 21 Spesielle driftsutgifter, og kap. 2465 Statens kartverk, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

IV

Fullmakt til overskridelser

Stortinget samtykker i at Miljøverndepartementet i 2014 kan fravike spesifikasjonen under kap. 2465 Statens Kartverk, post 24 Driftsresultat, ved bruk av reguleringsfondet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Miljøverndepartementet i 2014 kan foreta bestillinger:

av materiell o.l. utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1420

Miljødirektoratet

22

Statlige vannmiljøtiltak

40,0 mill. kroner

1420

Miljødirektoratet

31

Tiltak i verneområder

3,0 mill. kroner

av kartgrunnlag ut over gitt bevilgning under kap. 1465 Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur, post 21 Spesielle driftsutgifter, men slik at rammen for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 50 mill. kroner.

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Miljøverndepartementet i 2014 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1420

Miljødirektoratet

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder

55,0 mill. kroner

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner

3,9 mill. kroner

35

Statlige erverv, nytt skogvern

116,4 mill. kroner

78

Friluftsformål

18,0 mill. kroner

85

Nasjonalparksentre og andre naturinformasjonssentre

2,0 mill. kroner

1429

Riksantikvaren

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap

30,0 mill. kroner

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

10,0 mill. kroner

74

Tilskudd til fartøyvern

12,0 mill. kroner

VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser

Stortinget samtykker i at Miljøverndepartementet i 2014 kan pådra forpliktelser for fremtidige år til å kjøpe inn materiell og til å gi tilsagn om tilskudd ut over gitt bevilgning under kap. 1420 Miljødirektoratet, postene 39, 69 og 79 Oppryddingstiltak, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger 182,2 mill. kroner.

VIII

Kostnadsramme for prosjektet «Jordobservatorium i Ny-Ålesund»

Stortinget samtykker i at Miljøverndepartementet kan gjennomføre prosjektet «Jordobservatorium i Ny-Ålesund» innenfor en kostnadsramme på 355 mill. kroner.

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementets alminnelige fullmakter

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1510 post 21

kap. 4510 post 01

kap. 1520 post 01

kap. 4520 postene 02 og 03

kap. 1535 post 21

kap. 4535 post 02

kap. 1536 post 21

kap. 4536 post 02

kap. 1550 post 23

kap. 4550 post 04

kap. 1560 post 01

kap. 4560 postene 03 og 04

kap. 1560 post 21

kap. 4560 post 03

kap. 1560 post 22

kap. 4560 post 05

kap. 1560 post 23

kap. 4560 post 06

kap. 1584 post 01

kap. 4584 post 02

kap. 1590 post 01

kap. 4590 post 02

kap. 1590 post 21

kap. 4590 post 03

kap. 1592 post 01

kap. 4592 postene 02 og 03

Andre fullmakter

III

Fullmakt til nettobudsjettering

Stortinget samtykker i at Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet i 2014 kan nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 1510 Fylkesmannsembetene, post 21 Spesielle driftsutgifter, refusjoner av utgifter til fellestjenester der Fylkesmannen samordner utgiftene.

IV

Fullmakt til å pådra forpliktelser knyttet til sikringstiltak

Stortinget samtykker i at Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet i 2014 kan pådra staten forpliktelser på inntil 197,2 mill. kroner utover budsjettåret, for å gjennomføre sikringstiltak som er omtalt under kap. 1585 Erstatningslokaler for departementene.

Bygge- og eiendomsfullmakter

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

V

Fullmakter til overskridelse

Stortinget samtykker i at Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet i 2014 kan:

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med inntil 175 mill. kroner mot dekning i reguleringsfondet.

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med beløp som tilsvarer inntekter fra salg av eiendommer, og medregne ubrukte inntekter fra salg av eiendom ved beregning av overført beløp.

VI

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet i 2014 kan omdisponere:

under kap. 1580 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, mellom postene 30 – 45.

under kap. 1581 Eiendommer til kongelige formål, fra post 01 til post 45.

under kap. 1584 Eiendommer utenfor husleieordningen, fra post 01 til post 45.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 30, 31, 33, 45 og 49.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 32 og 34, samt post 49 i de tilfeller det er aktuelt å kjøpe en eiendom som ledd i gjennomføringen av et kurantprosjekt.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser knyttet til investeringsprosjekt

Stortinget samtykker i at Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet i 2014 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre de byggeprosjektene og andre investeringsprosjekter som er omtalt under kap. 1580 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, kap. 1581 Eiendommer til kongelige formål, kap. 1582 Utvikling av Fornebuområdet, kap. 1584 Eiendommer utenfor husleieordningen og kap. 2445 Statsbygg i Prop. 1 S (2013–2014), innenfor de kostnadsrammene som der er oppgitt.

VIII

Fullmakter i forbindelse med kurantprosjektordningen

Stortinget samtykker i at Fornyings-, administrasjons og kirkedepartementet i 2014 kan:

sette i gang byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32, Prosjektering og igangsetting av kurantprosjekter, uten at disse er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, når leietakeren har de husleiemidlene det er behov for innenfor gjeldende budsjettrammer.

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret innenfor en samlet ramme på 1 500 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser i forbindelse med gjennomføringen av byggeprosjektene under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av kurantprosjekter og post 34 Videreføring av kurantprosjekter.

Andre fullmakter

IX

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at:

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet i 2014 kan:

godskrive det enkelte bygge- og eiendomsprosjekt med innbetalt dagmulkt, konvensjonalbot og erstatning for misligholdt entreprise, ved at innbetalingen blir postert i statsregnskapet på vedkommende investeringspost som utgiftsreduksjon.

godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som forvaltes av Statsbygg eller av statlige etater som ikke har egen salgsfullmakt, for inntil 500 mill. kroner totalt i budsjettåret.

godkjenne kjøp av eiendom finansiert ved salgsinntekter, innsparte midler eller midler fra reguleringsfondet for inntil 150 mill. kroner i hvert enkelt tilfelle, og for inntil 300 mill. kroner totalt, utover bevilgningen på kap. 2445 Statsbygg, post 49 Kjøp av eiendom.

overdra statlige spesialskoleeiendommer til underpris eller vederlagsfritt til kommuner og fylkeskommuner, dersom ansvaret for skoledriften blir overtatt av kommunen eller fylkeskommunen.

gjøre bortfeste, salg og makeskifte av eiendommer som det er behov for ved disponering av statens eiendommer på Fornebu for inntil 100 mill. kroner.

korrigere Statsbyggs balanse i de tilfellene hvor prosjekterings- og investeringsmidler ført på kap. 2445 Statsbygg blir overført til andre budsjettkapitler eller prosjektene ikke blir realisert.

avhende statlig fast eiendom til barnehageformål direkte til kommuner til markedspris.

Kongen i 2014 kan avhende statlig eiendom til lavere pris enn markedspris der særlige hensyn tilsier det.

Finansdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1600 post 21

kap. 4600 post 02

kap. 1605 post 01

kap. 4605 post 01

kap. 1610 post 01

kap. 4610 postene 01 og 04

kap. 1618 post 01

kap. 4618 post 02

kap. 1634 post 01

kap. 4634 post 02

overskride bevilgningen til oppdragsvirksomhet på kap. 1620 Statistisk sentralbyrå, post 21 Spesielle driftsutgifter, med et beløp som tilsvarer alle merinntektene på kap. 4620 Statistisk sentralbyrå, post 02 Oppdragsinntekter. Ubrukte merinntekter kan regnes med ved utregning av overførbart beløp på posten.

III

Fullmakter til overskridelse

Stortinget samtykker i at:

Statsministerens kontor i 2014 kan overskride bevilgningen på kap. 21 Statsrådet, post 01 Driftsutgifter, for å iverksette nødvendige sikkerhetstiltak for regjeringen.

Finansdepartementet i 2014 kan overskride bevilgningen på kap. 1638 Kjøp av klimakvoter, post 01 Driftsutgifter, til dekning av honorarer, transaksjonskostnader og utgifter til faglig bistand i forbindelse med salg av klimakvoter.

Finansdepartementet i 2014 kan overskride bevilgningen på kap. 1638 Kjøp av klimakvoter, post 21 Kvotekjøp, generell ordning, med et beløp som tilsvarer inntekter fra salg av klimakvoter som er regnskapsført på kap. 4638 Salg av klimakvoter, post 02 Salg av innkjøpte kvoter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2014 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1602

Finanstilsynet

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

10 mill. kroner

1610

Toll- og avgiftsetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

40 mill. kroner

1618

Skatteetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

30 mill. kroner

1634

Statens innkrevingssentral

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

5 mill. kroner

V

Kjøp av klimakvoter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2014 kan inngå avtaler om kjøp av klimakvoter ved bruk av Kyoto-mekanismene innenfor en samlet ramme på 2 000 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser under kap. 1638 Kjøp av klimakvoter, post 21 Kvotekjøp, generell ordning.

VI

Fullmakt til å inngå avtaler om investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at:

det i 2014 kan gjennomføres de investeringsprosjektene som er omtalt i Prop. 1 S (2013–2014) under kap. 41 Stortinget, post 45 Større utstyranskaffelser og vedlikehold, innenfor den kostnadsrammen som der er angitt.

Finansdepartementet i 2014 kan gjennomføre de investeringsprosjektene som er omtalt i Prop. 1 S (2013–2014) under kap. 1618 Skatteetaten, post 22 Større IT-prosjekter, innenfor de kostnadsrammer som der er angitt.

VII

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2014 kan gi garantier for:

grunnkapitalen til Den nordiske investeringsbank innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar som ikke må overstige 1 243 659 651 euro.

lån fra Den nordiske investeringsbank vedrørende ordningen med prosjektinvesteringslån innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt garantiansvar som ikke må overstige 329 309 000 euro.

miljølån gjennom Den nordiske investeringsbank innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt garantiansvar som ikke må overstige 61 324 000 euro.

VIII

Fullmakt til fortsatt bobehandling

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet for 2014 kan bestemme at det under ordningen med oppfølging av statens krav i konkursbo pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 25,9 mill. kroner. Utbetalinger dekkes av bevilgningene under kap. 1610 Toll- og avgiftsetaten, post 01 Driftsutgifter, og kap. 1618 Skatteetaten, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Andre fullmakter

IX

Fullmakt til å korrigere uoppklarte differanser og feilposteringer i tidligere års statsregnskap

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2014 i enkeltsaker kan korrigere uoppklarte differanser i regnskapene og feilposteringer i statsregnskapet som gjelder tidligere års regnskaper, ved postering over konto for forskyvninger i balansen i statsregnskapet i det inneværende års regnskap. Fullmakten gjelder inntil 1 mill. kroner.

X

Nettobudsjetteringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2014 kan:

trekke direkte utgifter i forbindelse med auksjonssalg fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 4610 Toll- og avgiftsetaten, post 02 Andre inntekter.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 1618 Skatteetaten, post 01 Driftsutgifter, refusjoner av fellesutgifter og liknende der Skatteetaten framleier lokaler.

Forsvarsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2014 kan:

benytte alle merinntekter til å overskride enhver utgiftsbevilgning under Forsvarsdepartementet, med følgende unntak:

inntekter fra militære bøter kan ikke benyttes som grunnlag for overskridelse.

inntekter ved salg av større materiell kan benyttes med inntil 75 pst. til overskridelse av bevilgningen under kapittel 1760 Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

ta med ubrukte merinntekter ved utregning av overførbart beløp.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2014 kan:

foreta bestillinger ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1720

Felles ledelse og kommandoapparat

01

Driftsutgifter

430 mill. kroner

1725

Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben

01

Driftsutgifter

75 mill. kroner

1731

Hæren

01

Driftsutgifter

130 mill. kroner

1732

Sjøforsvaret

01

Driftsutgifter

810 mill. kroner

1733

Luftforsvaret

01

Driftsutgifter

750 mill. kroner

1734

Heimevernet

01

Driftsutgifter

65 mill. kroner

1740

Forsvarets logistikkorganisasjon

01

Driftsutgifter

1 200 mill. kroner

1760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg

01

Driftsutgifter

100 mill. kroner

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel

80 mill. kroner

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

17 000 mill. kroner

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel

165 mill. kroner

1761

Nye kampfly med baseløsning

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

14 500 mill. kroner

1790

Kystvakten

01

Driftsutgifter

2 080 mill. kroner

1791

Redningshelikoptertjenesten

01

Driftsutgifter

60 mill. kroner

1792

Norske styrker i utlandet

01

Driftsutgifter

25 mill. kroner

1795

Kulturelle og allmennyttige formål

01

Driftsutgifter

2 mill. kroner

gi Forsvarets forskningsinstitutt fullmakt til å ha økonomiske forpliktelser på inntil 60 mill. kroner ut over det som dekkes av egne avsetninger.

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2014 kan gi tilsagn om økonomisk støtte ut over bevilgningen, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1700

Forsvarsdepartementet

73

Forskning og utvikling

68 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2014 kan trekke salgsomkostninger ved salg av materiell og fast eiendom fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kapittel 4760 Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg, post 45 Store nyanskaffelser og kapittel 4710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg, post 47 Salg av eiendom.

VI

Personell

Stortinget samtykker i at:

Forsvarsdepartementet i 2014 kan fastsette lengden på førstegangstjenesten, repetisjonstjenesten og heimevernstjenesten slik det går frem av Prop. 1 S (2013–2014).

enheter oppsatt med frivillig heimevernspersonell kan overføres til forsvarsgrener og fellesinstitusjoner, og benyttes i operasjoner i utlandet.

VII

Investeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2014 kan:

starte opp nye investeringsprosjekter, herunder større bygg- og eiendomsprosjekter, som er presentert som nye prosjekter i Prop. 1 S (2013–2014), innenfor de kostnadsrammer som der er omtalt.

endre tidligere godkjente prosjekter som anført i Prop. 1 S (2013–2014), herunder endrede kostnadsrammer.

starte opp og gjennomføre materiellinvesteringer og byggeprosjekter av lavere kategori.

nytte bevilgningen på den enkelte investeringspost, hhv. post 44, 45, 47 og 48 fritt mellom formål, bygg- og eiendomskategorier, anskaffelser og prosjekter som presentert i Prop. 1 S (2013–2014).

gjennomføre konsept- og definisjonsfasen av planlagte materiellanskaffelser.

igangsette planlegging og prosjektering av bygge-, anleggs- og innredningsprosjekter innenfor rammen av bevilgningen på de respektive poster.

inkludere gjennomføringskostnader i investeringsprosjektene for eiendom, bygg og anlegg på post 46 og post 47.

VIII

Fullmakter vedrørende fast eiendom

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2014 kan:

avhende fast eiendom uansett verdi til markedspris når det ikke foreligger annet statlig behov for eiendommen. Eiendommene skal normalt legges ut for salg i markedet, men kan selges direkte til fylkeskommuner eller kommuner til markedspris, innenfor EØS-avtalens bestemmelser. Dersom eiendommene er aktuelle for frilufts- eller kulturformål kan de selges på samme vilkår til Statskog SF hvis ikke fylkeskommuner eller kommuner ønsker å kjøpe eiendommene.

avhende fast eiendom til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

IX

Tidspunkt for belastning av utgiftsbevilgninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2014 kan belaste utgiftsbevilgninger for bestillinger gjennom NSPA (NATO Support Agency), andre internasjonale organisasjoner eller andre lands myndigheter fra det tidspunkt materiell blir bestilt, selv om levering først skjer senere i budsjettåret eller i et etterfølgende budsjettår.

Olje- og energidepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2014 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1800 post 21

kap. 4800 post 03

kap. 1810 post 21

kap. 4810 post 02

kap. 1820 post 21

kap. 4820 post 02

kap. 1820 post 22

kap. 4820 post 40

kap. 1830 post 22

kap. 4830 post 10

kap. 2490 post 45

kap. 5490 post 01

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Kongen i 2014 kan:

overskride bevilgningen under kap. 1800 Olje- og energidepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorar og utgifter til faglig bistand ved statlig kjøp/salg av aksjeposter, rådgivning samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i Statoil ASA.

godkjenne utøvelse av statens forkjøpsrett ved overdragelser av andeler i utvinningstillatelser på norsk kontinentalsokkel og overskride bevilgningen med inntil 5 mrd. kroner under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten.

IV

Fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2014 kan:

utgiftsføre uten bevilgning tilskudd til fjerning av innretninger på kontinentalsokkelen under kap. 2442 Disponering av innretninger på kontinentalsokkelen, post 70 Tilskudd.

utgiftsføre uten bevilgning utlån til Norpipe Oil AS på inntil 25 mill. kroner under kap. 2440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, post 90 Lån til Norpipe Oil AS.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2014 kan gi tilsagn utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt udekket ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi

50

Overføring til Energifondet

400 mill. kroner

1840

CO₂-håndtering

75

Tilskudd, CO₂-håndtering internasjonalt

1 mill. kroner

VI

Fullmakt til å inngå forpliktelser ut over gitt bevilgning

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2014 kan pådra seg forpliktelser utover gitte bevilgninger innenfor følgende beløp:

Kap

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Olje- og energidepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 mill. kroner

1810

Oljedirektoratet

21

Spesielle driftsutgifter

10 mill. kroner

1815

Petoro AS

70

Administrasjon

35 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

22

Flom- og skredforebygging

50 mill. kroner

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 mill. kroner

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 mill. kroner

1830

Forskning og næringsutvikling

22

Forvaltningsrettet forskning og utvikling

10 mill. kroner

1840

CO₂-håndtering

70

Gassnova SF

20 mill. kroner

72

Lån, TCM DA

300 mill. kroner

VII

Garantifullmakt

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2014 kan gi Gassco AS garanti innenfor en samlet ramme på inntil 1 mrd. kroner for skader og tap ved mottaksterminalene på kontinentet som har oppstått som følge av forsettlige handlinger hos ledende personell i Gassco AS.

VIII

Forpliktelser under avsetningsinstruksen og øvrige driftsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2014 kan godkjenne at staten pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, knyttet til:

løpende forretningsvirksomhet i interessentskapene, samt deltakelse i annen virksomhet som har tilknytning til leting og utvinning av petroleum.

avsetning av statens petroleum etter avsetningsinstruksen gitt Statoil ASA.

IX

Utbyggingsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Kongen i 2014 kan godkjenne at staten pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, hvor øvre grense for SDØE sin forholdsmessige andel for det enkelte prosjekt/fase utgjør 5 mrd. kroner knyttet til deltakelse i:

utbyggingsprosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel.

utviklingsprosjekter under Gassled.

X

Forpliktelser før plan for utbygging og drift og for anlegg og drift er behandlet

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2014 kan godkjenne at staten pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten knyttet til kontraktsmessige forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift er godkjent eller før tillatelse til anlegg og drift er gitt, herunder forpliktelser knyttet til en pre-interessentskapsfase.

Andre fullmakter

XI

Utbyggingsprosjekter på norsk kontinentalsokkel

Stortinget samtykker i at Kongen i 2014 kan godkjenne prosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel under følgende forutsetninger:

Prosjektet må ikke ha prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

Øvre grense for de samlede investeringer per prosjekt utgjør 20 mrd. kroner.

Hvert enkelt prosjekt må vise akseptabel samfunnsøkonomisk lønnsomhet og være rimelig robust mot endringer i prisutviklingen for olje og naturgass.

XII

Overføring av eiendomsrett mot bruksrett

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2014 kan godkjenne overføring av eiendomsrett fra en rettighetshavergruppe hvor Petoro AS som forvalter av SDØE er en av rettighetshaverne, til en annen rettighetshavergruppe. Det forutsettes at Petoro AS som forvalter av SDØE er sikret tilstrekkelig bruksrett. Denne fullmakt vil gjelde for de prosjekter hvor Kongen har fått fullmakt til å godkjenne plan for utbygging/anlegg og drift, samt ved mindre endringer for prosjekter hvor plan for utbygging/anlegg og drift allerede er godkjent. Fullmakten gis under forutsetning av at overføring av eiendomsrett ikke har prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

XIII

Overdragelse av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2014 kan godkjenne overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler for Petoro AS som forvalter av SDØE der det antas at ressursene i utvinningstillatelsen på tidspunkt for overdragelsen er mindre enn 3 mill. Sm³ oljeekvivalenter.

XIV

Overdragelse og samordning av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2014 i tråd med forutsetningene i St.prp. nr. 41 (2003 – 2004) kan godkjenne at Petoro AS kan delta i:

overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler i interessentskap hvor en rettighetshaver velger å tre ut av interessentskapet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

forenklet samordning av utvinningstillatelser med SDØE-andeler.

ny/endret plan for utbygging og drift av forekomster innenfor et samordnet område med SDØE-deltakelse.

overdragelse av deltakerandeler for å oppnå fortsatt harmonisering av deltakerandeler i utvinningstillatelser som er samordnet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

XV

Overdragelse av andeler i rørledninger til Gassled

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2014 kan godkjenne nødvendige transaksjoner for overdragelse av andeler for Petoro AS som forvalter av SDØE for å innlemme rørledninger med SDØE-andel i Gassled. Statens andel i Gassled skal justeres for å gjenspeile innlemmelsen.

XVI

Opphevelse av generalforsamlingsklausulen

Stortinget samtykker i at generalforsamlingsklausulen skal kunne oppheves for gitte tillatelser og erstattes av en vetorett i tråd med konsesjonsdirektivet og petroleumsforskriftens § 12, dersom rettighetshaverne skulle ønske dette. Olje- og energidepartementet skal i så fall godkjenne dette i hvert enkelt tilfelle.

XVII

Lån til TCM DA

Stortinget samtykker i at lån til TCM DA aktiveres i statens kapitalregnskap.

XVIII

Nettoføring av refusjoner

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2014 kan nettoføre refusjoner for fellestjenester som utgiftsreduksjoner under kap. 1810 Oljedirektoratet, post 01 Driftsutgifter.

XIX

Realisering av ett fullskalaanlegg innen 2020

Stortinget samtykker i ambisjonen om å realisere minst ett fullskala anlegg for fangst og lagring av CO₂ innen 2020.

XX

Etablering av CO₂-håndteringsprogram

Stortinget samtykker til etablering av et CO₂-håndteringsprogram som har som mål å realisere fullskala CO₂-håndteringsprosjekter i Norge. Stortinget legger til grunn at staten skal sikre økonomiske og andre rammevilkår som kan utløse minst ett slikt prosjekt.

Vedlegg 1
Statsbudsjettet

Tabell 1.1 Hovedtallene i statsbudsjettet for perioden 2008 – 014

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2013

Anslag regnskap 2013

Forslag 2014

2008

2009

2010

2011

2012

Driftsutgifter og investeringer ekskl. petroleumsvirksomhet

140 996

155 050

156 941

165 299

171 277
192 612
184 235
200 081

Driftsresultat forretningsdriften

-993

-1 194

-1 402

7

26
-22
225
-484

Renter av statsgjeld

17 693

20 237

19 939

17 207

12 819
12 800
11 607
10 146

Overføringer til andre

599 027

669 845

697 337

697 337

786 412
831 928
832 431
874 250

Utgifter ekskl. lån og petroleums-virksomhet

756 724

843 937

872 815

879 850

970 534
1 037 318
1 028 498
1 083 992

Inntekter ekskl. lån, oljeskatter og petroleumsvirksomhet

744 926

747 376

769 745

800 451

869 636
913 654
912 023
950 901

Oljekorrigert overskudd

-11 797

-96 561

-104 070

-79 399

-100 898
-123 663
-116 475
-133 092

Overført fra Statens pensjonsfond utland

8 370

107 221

109 356

84 158

104 550
123 663
116 475
133 092

Overskudd før lånetransaksjoner

-3 427

10 660

5 286

4 759

3 652
0
0
0

Oljeskatter

245 167

168 966

159 168

209 678

232 707
229 900
206 510
186 510

Utbytte fra Statoil

16 940

15 489

12 818

13 352

13 887
13 887
14 421
14 421

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

175 597

120 058

124 117

149 212

174 499
157 400
153 000
143 200

Utgifter til statlig petroleumsvirksomhet

-21 839

-24 719

-20 146

-21 439

-25 610
-28 002
-30 002
-30 002

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

415 865

279 794

275 957

350 803

395 483
373 185
343 929
314 129

Overskudd før overføring til Statens pensjonsfond utland

404 068

183 233

171887

271 404

294 585
249 522
227 455
181 037

Utlån og avdrag, brutto

70 714

256 064

116 719

151 683

131 630
209 657
224 967
138 488

Tilbakebetalinger

48 543

69 075

73 430

83 301

158 728
84 935
84 409
88 029

Utlån, netto

22 171

186 989

43 289

68 382

-27 098
124 722
140 558
50 459

Overskudd før lånetransaksjoner

-3 427

10 660

5 286

4 759

3 652
0
0
0

Samlet finansieringsbehov

25 598

176 329

38 003

63 623

-30 750
124 722
140 558
50 459

Tabell 1.2 Samlede utgifter etter departement 2008 – 2014

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2008

2009

2010

2011

2012

2013 ¹

2014 ²

Det kongelige hus og Slottsforvaltningen, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

1 843

1 934

1 950

2 018

2 221
2 275
2 398

Utenriksdepartementet

26 785

31 507

33 905

33 148

31 936

35 967

38 538

Kunnskapsdepartementet

60 637

72 134

68 287

42 624

41 057

43 585

46 060

Kulturdepartementet

7 934

9 049

7 910

8 566

8 950

9 715

10 489

Justis- og beredskapsdepartementet

19 004

20 543

26 410

26 654

27 995

29 823

32 576

Kommunal- og regionaldepatementet

73 782

89 682

96 138

141 867

153 204
158 811
167 927

Arbeidsdepartementet

27 821

32 374

45 626

50 027

57 322

54 964

60 759

Helse- og omsorgsdepartementet

100 384

111 487

106 534

113 369

116 112
121 334
128 159

Barne-, likestillings- og inkluderings-departementet

23 131

24 136

30 488

31 470

32 665

32 904

34 952

Nærings- og handelsdepartementet

7 582

13 340

20 686

12 693

21 136

6 278

6 613

Fiskeri- og kystdepartementet

3 621

4 345

4 334

4 521

4 789
5 003
5 509

Landbruks- og matdepartementet

14 692

15 215

17 438

16 104

16 621

17 100

17 492

Samferdselsdepartementet

25 984

31 222

28 829

30 843

33 661

38 900

45 234

Miljøverndepartementet

3 500

4 770

4 492

4 756

5 065

5 440

5 989

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

20 045

19 102

6 222

6 336

6 420

6 297

7 557

Finansdepartementet

39 274

187 961

44 471

88 344

38 241

108 876

41 065

Forsvarsdepartementet

34 248

34 665

35 862

40 871

41 490

42 224

43 009

Olje- og energidepartementet

20 348

17 669

10 565

5 554

6 162

16 972

14 584

Ymse utgifter

227

204

131

105

66

14 821

10 800

Statsbankene

67 643

86 965

88 400

90 696

105 945
124 512
116 293

Statlig petroleumsvirksomhet

21 839

24 719

20 146

21 439

25 610

28 002

30 002

Statens forretningsdrift

926

1 960

1 623

2 629

2 539
1 838
1 626

Folketrygden

265 164

291 900

309 150

329 173

348 567

369 336

384 851

Statens pensjonsfond utland

398 730

277 632

275 957

350 804

395 483

373 185

314 129

Utgifter i alt

1 265 143

1 404 514

1 285 555

1 454 607

1 523 258
1 648 162
1 566 611

¹ Saldert budsjett 2013.

² Forslag 2014 Prop. 1 S (2013-2014).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 1.3 Driftsutgifter (postene 1-29) etter departement 2008 – 2014

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2008

2009

2010

2011

2012

2013 ¹

2014 ²

Det kongelige hus og Slottsforvaltningen, Regjering, Stortinget og Høyesterett

1 445

1 525

1574

1 645

1 703
1 762
1 858

Utenriksdepartementet

3 685

5 728

5 374

4 868

4 825

4 879

5 297

Kunnskapsdepartementet

2 895

3 257

3 335

3 343

3 314

3 275

3 332

Kulturdepartementet

2 561

2 681

1 560

1 572

1 674

1 674

1 730

Justis- og beredskapsdepartementet

17 539

19 439

24 132

24 745

25 699

25 869

27 441

Kommunal- og regionaldepartementet

241

305

315

363

341
409
413

Arbeidsdepartementet

13 511

15 125

20 207

21 942

22 805

21 790

22 229

Helse- og omsorgsdepartementet

2 824

3 837

4 052

4 155

4 402

4 396

4 723

Barne-, likestillings- og inkluderings-departementet

5442

6 166

6 593

6 786

6 906

6 899

7 352

Nærings- og handelsdepartementet

1 488

1 762

1 794

1 793

1 876

1 882

1 904

Fiskeri- og kystdepartementet

2 583

2 945

3 068

3 275

3 345

3 343

3 500

Landbruks- og matdepartementet

1 476

1 544

1 596

1 581

1 620

1 584

1 621

Samferdselsdepartementet

12 287

14 145

13 588

14 356

15 013

15 200

16 119

Miljøverndepartementet

1 748

2 159

2 439

2 687

2 758

2 804

2 876

Fornyings-, administrasjons-og kirkedepartementet

12 572

11 394

3 959

4 180

4 376

4 333

4 922

Finansdepartementet

7 235

7 667

8 188

8 544

8 659

9 120

9 183

Forsvarsdepartementet

23 248

24 462

25 925

31 289

31 716

30 841

31 504

Olje- og energidepartementet

1 616

1 681

1 587

1 696

2 244

2 541

1 450

Ymse utgifter

227

204

131

105

66

14 821

10 800

Statsbankene

585

603

612

656

662
655
683

Statlig petroleumsvirksomhet

0

0

82

2

0

2

2

Statens forretningsdrift

-482

-154

-534

7

26

-22

-484

Folketrygden

0

0

0

0

0

0

0

Utgifter i alt

114 725

126 473

129 577

139 589

144 031
158 057
158 456

1 Saldert budsjett 2013

2 Forslag 2014 Prop. 1 S (2013-2014).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 1.4 Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49) etter departement 2008 – 2014

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2008

2009

2010

2011

2012

2013 ¹

2014 ²

Det kongelige hus og Slottsforvaltningen, Regjering, Stortinget og Høyesterett

114

89

64

50

184
166
181

Utenriksdepartementet

41

32

34

45

28
223
230

Kunnskapsdepartementet

31

36

26

56

26

25
25

Kulturdepartementet

24

29

28

25

34

35
36

Justis- og beredskapsdepartementet

315

339

309

331

287
1 277
1 745

Kommunal- og regionaldepartementet

3

2

1

2

2

1

-

Arbeidsdepartementet

1 026

1 239

962

658

281

983
955

Helse- og omsorgsdepartementet

35

23

24

33

28
18
19

Barne-, likestillings- og inkluderings-departementet

32

31

26

34

26

10

60

Nærings- og handelsdepartementet

8

11

5

9

7
11
61

Fiskeri- og kystdepartementet

429

582

613

558

731
765
1 019

Landbruks- og matdepartementet

12

19

16

9

20

10

10

Samferdselsdepartementet

8 957

11 533

10 808

11 135

12 181

16 649
21 610

Miljøverndepartementet

457

496

505

432

523
635
685

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

1 838

1 335

788

663

806

634

1 200

Finansdepartementet

135

152

220

315

242
218
228

Forsvarsdepartementet

10 306

9 467

9 261

8 602

9 181

10 778

10 851

Olje- og energidepartementet

12

10

15

20

7

10

10

Ymse utgifter

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

96

97

109

118

166

226

102

Statlig petroleumsvirksomhet

19 998

23 597

18 470

21 437

25 610

28 000

30 000

Statens forretningsdrift

1 408

1 860

2 147

2 623

2 513

1860
2 110

Folketrygden

0

0

0

0

0

0

0

Statens pensjonsfond utland

0

0

0

0

0

0

0

Utgifter i alt

45 276

50 979

44 432

47 153

52 883

62 534

71 143

1 Saldert budsjett 2013

2 Forslag 2014 Prop. 1 S (2013-2014).

3 Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 1.5 Overføringer til andre (postene 50-89) etter departement 2008 – 2014

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2008

2009

2010

2011

2012

2013 ¹

2014 ²

Det kongelige hus og Slottsforvaltningen Regjering, Stortinget og Høyesterett

283

321

313

323

333
348
360

Utenriksdepartementet

22 718

25 306

28 022

27 478

26 295
29 967
32 125

Kunnskapsdepartementet

51 711

56 841

59 927

36 224

37 717
40 285
42 703

Kulturdepartementet

5 349

6 338

6 322

6 969

7 242
8 005
8 723

Justis- og beredskapsdepartementet

1 150

765

1 970

1 578

2 009
2 677
3 390

Kommunal- og regionaldepartementet

73 358

89 233

95 811

141 501

152 862
158 401
167 515

Arbeidsdepartementet

13 284

16 010

12 332

11 084

11 088
11 191
11 074

Helse- og omsorgsdepartementet

97 191

107 580

102 451

109 173

111 677
116 918
123 414

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

17 657

17 939

23 868

24 650

25 733
25 995
27 540

Nærings- og handelsdepartementet

3 707

4 094

4 143

4 197

4 343
4 384
4 642

Fiskeri- og kystdepartementet

610

818

653

688

713
895
990

Landbruks- og matdepartementet

13 203

13 651

14 111

14 514

14 981
15 506
15 861

Samferdselsdepartementet

4 740

5 544

4 432

5 352

6 467
7 051
7 506

Miljøverndepartementet

1 296

1 715

1 548

1 637

1 785
2 001
2 428

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

583

636

1 475

1 493

1 237
1 329
1 434

Finansdepartementet

31 869

35 192

36 063

33 335

29 303
32 993
31 654

Forsvarsdepartementet

690

736

676

626

593
606
653

Olje- og energidepartementet

1 584

3 817

3 963

3 837

3 909
4 422
4 873

Ymse utgifter

0

0

0

0

0
0
0

Statsbankene

10 575

11 496

10 035

11 546

12 376
12 418
12 658

Statlig petroleumsvirksomhet

1 841

1 122

1 594

0

0
0
0

Statens forretningsdrift

0

150

10

0

0
0
0

Folketrygden

265 164

291 900

309 150

329 173

348 567
369 336
384 851

Statens pensjonsfond utland

415 866

279 794

275 957

350 804

395483
373 185
314129

Utgifter i alt

1 034 427

970 997

994 827

1 116 182

1 194 714
1 217914
1 198 524

1 Saldert budsjett 2013.

2 Forslag 2014 Prop. 1 S (2013-2014).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat

Tabell 1.6 Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90-99) etter departement 2008 – 2014

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2008

2009

2010

2011

2012

2013 1

2014 2

Det kongelige hus og Slottsforvaltningen, Regjering, Stortinget og Høyesterett

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

341

441

474

757

788

898

885

Kunnskapsdepartementet

6 000

12 000

5 000

3 000

0

0

0

Kultur- og kirkedepartementet

0

0

0

0

0

0

0

Justis- og beredskapsdepartementet

0

0

0

0

0

0

0

Kommunal- og regionaldepartementet

180

142

10

1

1

0

0

Arbeidsdepartementet

0

0

12 124

16 343

23 148

21 000

26 500

Helse- og omsorgsdepartementet

334

48

8

8

5
2
3

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

0

0

0

0

0

0

0

Nærings- og handelsdepartementet

2 380

7 472

14 744

6 693

14 909

0

0

Fiskeri- og kystdepartementet

0

0

0

0

0

0

0

Landbruks- og matdepartementet

0

0

1 715

0

0

0

0

Samferdselsdepartementet

0

0

0

0

0

0

0

Miljøverndepartementet

0

400

0

0

0

0

0

Fornyings-, administrasjons-og kirkedepartementet

5 052

5736

0

0

0

0

0

Finansdepartementet

35

144 951

0

46 150

38
66 544
0

Forsvarsdepartementet

4

0

0

353

0

0

0

Olje- og energidepartementet

17 136

12 162

5 000

0

2
10 000
8 250

Ymse utgifter

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

56 388

74 769

77 644

78 376

92 740
111 213
102 849

Statlig petroleumsvirksomhet

0

0

0

0

0

0

0

Statens forretningsdrift

0

104

0

0

0

0

0

Folketrygden

0

0

0

0

0

0

0

Statens pensjonsfond utland

-17 136

-2 162

0

0

0

0

0

Utgifter i alt

70 714

256 064

116 719

151 683

131 630

209 657
138 488

1 Saldert budsjett 2013.

2 Forslag 2014 Prop. 1 S (2013-2014).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 1.7 Skatter og avgifter i perioden 2008 – 2014

Mill. kroner

Kapittel

Regnskap

Budsjett

2008

2009

2010

2011

2012

2013 ¹

2014 ¹

5501

Skatter på formue og inntekt

192 906

190 457

196 959

227 649

233 345
250 635
257 400

5506

Avgift av arv og gaver

1 973

2 431

2 377

1 754

1 887
1 850
2 200

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

241 483

166 704

156 982

207 453

230 452
226 500
181 600

5508

Avgift på utslipp av CO₂ kontinentalsokkelen

3 392

2 215

2 166

2 189

2 251
3 400
4 900

5509

Avgift på utslipp av NOx kontinentalsokkelen

292

47

20

36

4
0
10

5511

Tollinntekter

2 141

2 242

2 522

2 747

3 070
2 760
3 095

5521

Merverdiavgift

190 684

185 178

196 809

208 747

220 713
236 000
251 000

5526

Avgifter på alkohol

10 799

11 241

11 320

11 863

12 140
12 450
12 500

5531

Avgift på tobakkvarer

7 299

7 806

7 436

7 643

7 315
7 650
7 000

5536

Avgift på motorvogner m.m.

Engangsavgift på motorvogner m.m.

18 942

15 875

19 715

20 123

21 175
21 460
21 100

Årsavgift

7 978

8 320

8 665

9 035

9 363
9 700
10 060

Vektårsavgift

355

346

334

331

326
340
372

Omregistreringsavgift

2 119

2 296

2 318

2 423

2 349
2 130
1 850

Avgift på bensin

7 862

7 703

7 389

0

0
0
0

Avgift på mineralolje til motorvogn (autodiesel)

7 216

7 770

8 526

0

0
0
0

5537

Avgift på båter mv.

299

174

202

194

169
165
166

5538

Veibruksavgift på drivstoff

0

0

0

16 117

16 254
17 150
17 180

5541

Avgift på elektrisk kraft

6 319

6 790

7 322

7 337

7 140
7 050
8 200

5542

Avgift på mineralolje mv.

1 328

1 320

1 476

1 530

1 419
1 349
1 523

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.

4 542

4 496

4 658

4 849

4 541
4 777
5 434

5546

Avgift på sluttbehandling av avfall

697

491

279

89

17
48
47

5547

Avgift på helse og miljøskadelige kjemikalier

4

3

2

2

2
4
2

5548

Miljøavgift på klimagasser

249

236

255

258

277
263
415

5549

Avgift på utslipp av NOx

340

78

67

98

114
130
105

5550

Miljøavgifta på plantevernmiddel

0

0

53

64

70
50
50

5551

Produksjonsavgift på minneraler

0

0

2

5

22
12
11

5555

Sjokolade- og sukkervareavgift

1 090

1 127

1 165

1 174

1 221
1 260
1 250

5556

Avgift på alkoholfrie drikkevarer m.m.

1 068

1 642

1736

1784

1 835
1 905
2 050

5557

Avgift på sukker

194

197

196

183

193
206
197

5559

Avgift på drikkevareemballasje

1 226

1 232

1 261

1 278

1 276
1 275
1 582

5565

Dokumentavgift

5 334

4 954

5 803

6 654

7 163
8 000
7 800

5568

Sektoravgift under Kulturdepartementet

43

44

18

68

66
72
75

5571

Sektoravgift under Arbeidsdepartementet

0

0

0

0

0
74
87

5572

Sektoravgift under Helse- og omsorgsdep.

236

224

197

177

184
180
153

5574

Sektoravgift under Nærings- og handelsdep.

2

2

0

136

142
145
150

5575

Sektoravgift under Fiskeri- og kystdep.

61

57

822

890

925
809
965

5576

Sektoravgift under Landbruk- og matdep.

837

810

738

794

301
125
125

5578

Sektoravgift under Miljøverndepartementet

0

14

98

101

103
106
106

5580

Sektoravgift under Finansdep.

197

217

250

282

293
324
330

5582

Sektoravgift under Olje- og energidep.

0

9

1

0

2
0
149

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser

186

193

200

192

188
253
297

5584

Andre avgifter, etterslep utgåtte avgifter

-51

-114

0

0

0
0
0

5700

Trygdeavgift

84 228

90 800

91 936

102 437

104 279
110 700
116 400

5700

Arbeidsgiveravgift

121722

128 088

130 415

138 542

147 537
154 500
165 500

Sum skatter og avgifter inkl. folketrygden

925 589

853 714

872 692

987 227

1 040 123
1 085 807
1 083 436

1 Saldert budsjett 2013 og forslag 2014 Prop. 1 S (2013-2014).

Tabell 1.8 Samlede inntekter i perioden 2008 – 2014

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2013

Anslag regnskap 2013

Forslag 2014

2008

2009

2010

2011

2012

Skatter på formue og inntekt

194 879

192 888

199 335

229 404

235 232

252 485

247 070
259 600

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

205 950

218 888

222 352

240 979

251 816

265 200

269 900
281 900

Tollinntekter

2 141

2 242

2 522

2 747

3 070

2 760

2 995
3 095

Merverdiavgift

190 684

185 178

196 809

208 747

220 713

236 000

238 000
251 000

Avgifter på alkohol

10 799

11 241

11 320

11 863

12 140

12 450

12 300
12 500

Avgifter på tobakk

7 299

7 806

7 436

7 643

7 315

7 650

7 000
7 000

Avgifter på motorvogner

44 472

42 309

46 948

31 912

33 213

33 630

33 092
33 382

Andre avgifter

24 199

24 195

26802

44 255

43 916

45 731

44 833
48 449

Sum skatter og avgifter

680 422

684 749

713 524

777 549

807 415

855 906

855 190
896 926

Renter av statens forretningsdrift

-3

41

48

63

74

106
106
82

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

2 026

2 232

2 349

2 590

2 010

1 782

1 785
1 815

Sum inntekter av statens forretningsdrift

2 023

2 273

2 397

2 654

2 084

1 888

1 891
1 897

Renter fra statsbankene

11 053

9 803

7 444

8 079

7 795

8 414
8 481
9 023

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

9 690

9 045

10 781

10 984

8 913

7 651
6 266
5 844

Utbytte ekskl. Statoil

17 388

11 662

5 572

17 900

13 277

14 838

14 489
11 834

Sum renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Statoil).

38 131

30 510

23 797

36 963

29 985

30 902
29 235
26 700

Inntekter under departementene

24 352

29 845

28 944

34 117

30 152

24 958
25 708
25 378

Overføring fra Norges Bank

0

0

0

0

0

0

0
0

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0

0

0

0

0

0

0
0

Sum andre inntekter

24 352

29 845

28 944

34 117

30 152

24 958
25 708
25 378

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

175 597

120 058

124 117

149 212

174 499

157 400

153 000
143 200

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

245 167

168 966

159 168

209 678

232 707

229 900

206 510
186 510

Aksjeutbytte fra Statoil

16 940

15 489

12 818

13 352

13 887

13 887

14 421
14 421

Sum petroleumsinntekter

437 705

304 513

296 104

372 242

421 093

401 187
373 931
344 131

Tilbakebetalinger

48 543

69 075

73 430

83 301

158 728
84 935
84 409
88 029

Statens pensjonsfond utland

8 370

107 221

109 356

84 158

104 550
123 663
116 475
133 092

Sum inntekter

1 239 544

1 228 184

1 247 552

1 390 984

1 554 008

1 523 440

1 486 838
1 516 152

Tabell 1.9 Vedtatt budsjett 2013 (des.2012). Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer.

1000 kroner.

Statens egne driftsutgifter

Overføringer

Samlede utgifter

I alt

Driftsutgifter. (postnr. 01)

Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29)

Driftsresultat forretnings driften (postnr. 24)

Nybygg, anlegg (postnr. 30-49)

I alt

Andre statsregn- skaper (postnr. 50-59)

Kom- muner (postnr. 60-69)

Andre overføringer (postnr. 70-89)

Utlån gjelds-avdrag mv. (postnr. 90-99)

Det kongelige hus

194207

18381

18381

0

0

0

175826

175826

0

0

0

Regjering

310950

310950

294050

16900

0

0

0

0

0

0

0

Stortinget og underliggende institusjoner

1684550

1346250

1346250

0

0

166300

172000

0

0

172000

0

Høyesterett

85084

85084

85084

0

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

35966972

4879308

3596428

1282880

0

222992

29966812

0

0

29966812

897860

Kunnskapsdepartementet

43584593

3275316

1758542

1516774

0

24528

40284749

30069378

1474469

8740902

0

Kulturdepartementet

9714561

1674435

1561160

113275

0

34812

8005314

1160770

13900

6830644

0

Justis- og beredskapsdepartementet

29822577

25868504

23685521

2182983

0

1276992

2677081

163680

353858

2159543

0

Kommunal- og regionaldepartementet

158810927

409055

329955

79100

0

700

158401172

15750

153784122

4601300

0

Arbeidsdepartementet

54964002

21789871

21471123

318748

0

982960

11191171

230570

163330

10797271

21000000

Helse- og omsorgsdepartementet

121334499

4396393

2750861

1645532

0

18417

116918189

308554

2653000

113956635

1500

Barne-, likestillings- og inkluderings- departementet

32904363

6898795

4885613

2013182

0

10500

25995068

235423

9142360

16617285

0

Nærings- og handelsdepartementet

6277489

1882439

1464794

417645

0

10700

4384350

1467200

0

2917150

0

Fiskeri- og kystdepartementet

5003027

3342897

2710277

632620

0

765160

894970

373400

240000

281570

0

Landbruks- og matdepartementet

17100191

1584498

1571043

13455

0

9773

15505920

2182293

130154

13193473

0

Samferdselsdepartementet

38900000

15199700

614700

14585000

0

16648900

7051400

142000

1449700

5459700

0

Miljøverndepartementet

5440678

2804090

1550913

1253177

0

635226

2001362

488733

104750

1407879

0

Fornyings-, administrasjons- og kirke- departementet

6296636

4332972

3740207

592765

0

634461

1329203

273214

5800

1050189

0

Finansdepartementet

108875500

9120800

7777500

1343300

0

217700

32993000

0

18500000

14493000

66544000

Forsvarsdepartementet

42224299

30840715

29592501

1248214

0

10777729

605855

174445

0

431410

0

Olje- og energidepartementet

16972471

2540621

867876

1672745

0

10000

4421850

1824800

14000

2583050

10000000

Ymse utgifter

14821000

14821000

14821000

0

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

124512452

655064

642264

12800

0

226227

12417518

5644462

0

6773056

111213643

Statlig petroleumsvirksomhet

28001800

1800

0

1800

0

28000000

0

0

0

0

0

Statens forretningsdrift

1837911

-22390

0

0

-22390

1860301

0

0

0

0

0

Folketrygden

369335808

0

0

0

0

0

369335808

0

290000

369045808

0

Statens pensjonsfond utland

373185200

0

0

0

0

0

373185200

373185200

0

0

0

Sum utgifter

1648161747

158056548

127136043

30942895

-22390

62534378

1217913818

418115698

188319443

611478677

209657003

Tabell 1.10 Forslag for 2014. Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer.

1000 kroner

Statens egne driftsutgifter

Overføringer

Samlede utgifter

I alt

Driftsutgifter. (postnr. 01)

Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29)

Drifts- resultat forretnings driften (postnr. 24)

Nybygg, anlegg (postnr. 30-49)

I alt

Andre statsregn-skaper (postnr. 50-59)

Kom- muner (postnr. 60-69)

Andre overføringer (postnr. 70-89)

Utlån gjelds- avdrag mv. (postnr. 90-99)

Det kongelige hus

201133

19153

19153

0

0

0

181980

181980

0

0

0

Regjering

325900

325900

308400

17500

0

0

0

0

0

0

0

Stortinget og underliggende institusjoner

1777700

1418900

1418900

0

0

180900

177900

0

0

177900

0

Høyesterett

93158

93158

93158

0

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

38537641

5296629

3719560

1577069

0

230187

32125465

0

0

32125465

885360

Kunnskapsdepartementet

46060219

3332468

1604794

1727674

0

25117

42702634

31822178

1745136

9135320

0

Kulturdepartementet

10489208

1730460

1611302

119158

0

35647

8723101

1225835

14230

7483036

0

Justis- og beredskapsdepartementet

32576113

27441443

25031373

2410070

0

1744942

3389728

345315

400801

2643612

0

Kommunal- og regionaldepartementet

167927168

412687

310687

102000

0

0

167514481

15750

162685331

4813400

0

Arbeidsdepartementet

60758600

22229310

21965700

263610

0

954960

11074330

245720

215520

10613090

26500000

Helse- og omsorgsdepartementet

128159035

4723468

2937348

1786120

0

18859

123414208

328553

2681640

120404015

2500

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

34952399

7351849

5273509

2078340

0

60304

27540246

243464

10244104

17052678

0

Nærings- og handelsdepartementet

6612700

1903900

1505500

398400

0

66500

4642300

1510300

0

3132000

0

Fiskeri- og kystdepartementet

5508844

3499934

2800614

699320

0

1018720

990190

414470

241980

333740

0

Landbruks- og matdepartementet

17491533

1620839

1607170

13669

0

10215

15860479

1970951

134449

13755079

0

Samferdselsdepartementet

45234300

16119300

619100

15500200

0

21610000

7505000

126300

1764300

5614400

0

Miljøverndepartementet

5988827

2875553

1580810

1294743

0

684950

2428324

520965

129345

1778014

0

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

7556768

4922326

4311916

610410

0

1200210

1434232

282552

5050

1146630

0

Finansdepartementet

41065300

9182900

7903100

1279800

0

228200

31654200

0

19800000

11854200

0

Forsvarsdepartementet

43008582

31504160

30222552

1281608

0

10851093

653329

180600

0

472729

0

Olje- og energidepartementet

14584104

1450304

900059

550245

0

10000

4873800

2063600

19000

2791200

8250000

Ymse utgifter

10800000

10800000

10800000

0

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

116293551

683091

669991

13100

0

102320

12658335

5601345

0

7056990

102849805

Statlig petroleumsvirksomhet

30002000

2000

0

2000

0

30000000

0

0

0

0

0

Statens forretningsdrift

1626205

-483949

0

0

-483949

2110154

0

0

0

0

0

Folketrygden

384850920

0

0

0

0

0

384850920

0

304000

384546920

0

Statens pensjonsfond utland

314129000

0

0

0

0

0

314129000

314129000

0

0

0

Sum utgifter

1566610908

158455783

127214696

31725036

-483949

71143278

1198524182

361208878

200384886

636930418

138487665

Vedlegg 2
Bevilgningsregnskapet

Tabell 2.1 Utgifter og inntekter i bevilgningsregnskapet pr. 1. halvår 2013

Mill. kroner

Utgifter

Overført fra forrige termin

Budsjettets stilling 2013

Samlet til disposisjon

Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Det kongelige hus

0

194

194

146

49

Regjering

8

318

326

151

175

Stortinget og underliggende institusjoner

30

1 689

1 719

799

920

Høyesterett

1

86

87

43
44

Utenriksdepartementet

928

35 965

36 893

15 563

21 330

Kunnskapsdepartementet

408

43 547

43 955

26 529

17 427

Kulturdepartementet

145

9 733

9 879

5 572

4 307

Justis- og beredskapsdepartementet

927

30 321

31 248

14 596

16 652

Kommunal- og regionaldepartementet

1 200

158 958

160 158

90 200

69 958

Arbeidsdepartementet

647

67 756

68 403

35 290

33 112

Helse- og omsorgsdepartementet

342

121 739

122 081

61 965

60 116

Barne- likestillings- og inkluderingsdepartementet

101

33 595

33 696

17 320

16 376

Nærings- og handelsdepartementet

176
7 509
7 685

4 237

3 448

Fiskeri- og kystdepartementet

680

5 036

5 716

2 405

3 311

Landbruks- og matdepartementet

233

17 299

17 531

13 246

4 285

Samferdselsdepartementet

585

39 362

39 947

15 823

24 124

Miljøverndepartementet

394

5 496

5 890

2 349

3 541

Fornyings- administrasjons- og kirkedepartementet

292

6 540

6 833

3 104

3 728

Finansdepartementet

1 046
108 922
109 968
90 884

19 085

Forsvarsdepartementet

3 551

42 716

46 267

20 645

25 622

Olje- og energidepartementet

488

16 949

17 437

13 756

3 681

Ymse utgifter

0

14 991

14 991
32

14 959

Statsbankene

890

126 323

127 213

62 289

64 924

Statlig petroleumsvirksomhet

0

30 002

30 002

15 057

14 945

Statens forretningsdrift

332
2 220

2 552

746

1 806

Folketrygden

75

369 420

369 495

178 818
190 678

Statens pensjonsfond utland

0

373 185

373 185

109 860

263 325

Sum utgifter

13 481

1 669 870

1 683 351

801 425

881 927

Mill. kroner

Inntekter

Budsjettets stilling 2013

Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Skatt på formue og inntekt

252 485

148 070

104 415

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

265 290

134 883

130 407

Tollinntekter

2 758

1 326

1 432

Merverdiavgift

236 000

113 376

122 624

Avgifter på alkohol

12 450

5 977

6 473

Avgifter på tobakk

7 650

3 500

4 150

Avgifter på motorvogner

33 655

21 075

12 580

Andre avgifter

45 732

22 223

23 509

Sum skatter og avgifter

856 019

450 430

405 589

Renter av statens forretningsdrift

106

-6

112

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

1 785

457

1 328

Sum inntekter av statens forretningsdrift

1 891

451

1 440

Renter fra statsbankene

8 481

4 130

4 351

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

7 867

3 673

4 194

Aksjeutbytte ekskl. Statoil

14 489

9 080

5 409

Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Statoil)

30 836

16 883

13 953

Inntekter under departementene

25 708

15 108

10 600

Overføring fra Norges Bank

0

0

0

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0

0

0

Sum andre inntekter

25 708

15 108

10 600

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

150 600

82 961

67 639

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

229 960

120 094

109 866

Aksjeutbytte fra Statoil

14 421

14 421

0

Sum petroleumsinntekter

394 981

217 476

177 505

Tilbakebetalinger

84 409

52 255

32 154

Statens pensjonsfond utland

123 663

0

123 663

Sum inntekter

1 517 507

752 602

764 905

Tabell 2.2 Bevilgningsregnskapet for 1. halvår 2012 og 2013

Mill. kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Driftsutgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

2012

2013

2012

2013

2012

2013

2012

2013

2012

2013

Det kongelige hus

144

146

13

14

0

0

131

132

0

0

Regjering

162

151

162

151

0

0

0

0

0

0

Stortinget og underliggende institusjoner

739

799

620

661

39

57

79

81

0

0

Høyesterett

40

43

40

43

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

13 562

15 563

1 603

1 604

9

12

11 163

13 049

788

898

Kunnskapsdepartementet

24 559

26 529

1 370

1 468

16

9

23 173

25 052

3 000

3 000

Kulturdepartementet

5 281

5 572

758

802

11

8

4 512

4 762

0

0

Justis-og beredskapsdep.

13 295

14 596

12 090

13 055

113

57

1 092

1 485

0

0

Kommunal- og regionaldepartementet

87 018

90 200

159

176

8

0

86 851

90 024

0

0

Arbeidsdepartementet

27 703

35 290

10 933

11 192

101

15

5 792

5 655

10 877

18 430

Helse- og omsorgsdepartementet

68 357

61 965

1 928

2 122

16

7

66 413

59 835

0

0

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

15 951

17 320

3 236

3439

10

4

12 706

13 877

0

0

Nærings- og handelsdepartementet

15 105

4 237

820

895

2

3

2 141

2 037

12 142

1 302

Fiskeri-og kystdepartementet

2 205

2 405

1 598

1 717

285

367

322

321

0

0

Landbruks- og matdepartementet

13 041

13 246

748

781

13

4

12 280

12 461

0

0

Samferdselsdepartementet

14 537

15 823

6 849

6 900

4 777

5 750

2 911

3 173

0

0

Miljøverndepartementet

1 942

2 349

1 104

1 158

136

232

702

959

0

0

Fornyings- og administrasjons- og kirkedepartementet

3 016

3 104

2 042

2 138

380

310

593

656

0

0

Finansdepartementet

23 320

90 884

4 161

4 578

97

86

19 061

19 676

0

66 544

Forsvarsdepartementet

20 837

20 645

16 825

16 824

3 713

3 536

298

285

0

0

Olje- og energidepartementet

3 452

13 756

901

1 036

2

5

2 550

2 714

0

10 000

Ymse utgifter

41

32

41

32

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

47 222

62 289

312

322

79

69

5 554

5 548

41 277

56 350

Statlig petroleumsvirksomhet

12 321

15 057

0

0

12 321

15 057

0

0

0

0

Statens forretningsdrift

780

746

-400

-352

1 180

1 098

0

0

0

0

Folketrygden

169 689

178 818

0

0

0

0

169 689

178 818

0

0

Statens pensjonsfond utland

109 091

109 860

0

0

0

0

109 091

109 860

0

0

Sum utgifter

693 410

801 425

67 915

70 756

23 307

26 684

537 105

550 462

65 083

153 523

Lånetransaksjoner

Regnskap 2012

Budsjettets stilling 2013

End- ringer i pst.

Regnskap 1. halvår 2012

Regnskap 1. halvår 2013

End- ringer i pst.

1 Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra

Statens pensjonsfond utland

1 290 729

1 309 435

1,4

685 777

700 348

2,1

2 Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld)

1 391 627

1 444 903

3,8

628 327

647 901
3,1

Driftsutgifter

144 031
160 657
11,5

67 915

70 756

4,2

Nybygg, anlegg mv.

52 883
65 195

23,3

23 307

26 684

14,5

Overføringer til andre

799 231
845 866

5,8

428 013

440 602

2,9

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

395 483
373 185
-5,6

109 091

109 860

0,7

3 Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra

Statens pensjonsfond utland (1-2)

-100 898

-135 468

-

57 450

52 446

-

4 Overføring fra Statens pensjonsfond utland

104 550

123 663

-

0

0

-

5 Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

3 652

-11 805

-

57 450

52 446

-

Mill. kroner

Inntekter

Samlede inntekter

Salgsinntekter

Inntekter i forbindelse med nybygg/anlegg

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbakebetalinger

2012

2013

2012

2013

2012

2013

2012

2013

2012

2013

Skatt på formue og inntekt

144 419

148 070

0

0

0

0

144 419

148 070

0

0

Arbeidsgiveravgift og folketrygdavgift

126 566

134 883

0

0

0

0

126 566

134 883

0

0

Tollinntekter

1 326

1 326

0

0

0

0

1 326

1 326

0

0

Merverdiavgift

107 988

113 376

0

0

0

0

107 988

113 376

0

0

Avgifter på alkohol

5 713

5 977

0

0

0

0

5 713

5 977

0

0

Avgifter på tobakk

3 664

3 500

0

0

0

0

3 664

3 500

0

0

Avgifter på motorvogner

20 946

21 075

0

0

0

0

20 946

21 075

0

0

Andre avgifter

21 363

22 223

0

0

0

0

21 363

22 223

0

0

Sum skatter og avgifter

431 985

450 430

0

0

0

0

431 985

450 430

0

0

Renter av statens forretningsdrift

-6

-6

0

0

0

0

-6

-6

0

0

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

445

457

0

0

426
446

19

11

0

0

Sum inntekter av statens forretningsdrift

439

451

0

0

426

446

12
5

0

0

Renter fra statsbankene

3 928
4 130

0

0

0

0

3 928
4 130

0

0

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

4 996

3 673

0

0

0

0

4 996

3 673

0

0

Aksjeutbytte ekskl. Statoil

7 523

9 080

0

0

0

0

7 523

9 080

0

0

Renteinntekter og utbytte (ekskl statens forretningsdrift og Statoil)

16 447

16 883

0

0

0

0

16 447

16 883

0

0

Inntekter under departementene

15 024

15 108

10 862

10 446

130

166

4 032
4 496

0

0

Overføring fra Norges Bank

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Tilbakeføring av midler fra

Statens banksikringsfond

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Sum andre inntekter

15 024

15 108
10 862

10 446

130

166

4 032
4 496

0

0

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

97 552

82 961
84 370

70 490

9 923

9 496

3 259

2 974

0

0

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

110 444

120 094

0

0

0

0

110 444

120 094

0

0

Aksjeutbytte fra Statoil

13 887

14 421

0

0

0

0

13 887

14 421

0

0

Sum petroleumsinntekter

221 882
217 476
84 370
70 490

9 923

9 496

127 589

137 489

0

0

Tilbakebetalinger

118 107

52 255

0

0

0

0

0

0

118 107

52 255

Statens pensjonsfond utland

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Sum inntekter

803 883

752 602
95 232
80 936

10 480

10 109

580 065

609 302

118 107

52 255

Lånetransaksjoner

Regnskap 2012

Budsjettets stilling 2013

End- ringer i pst.

Regnskap 1. halvår 2012

Regnskap 1. halvår 2013

End- ringer i pst.

6 Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

131 630

224 967
70,9
65 083

153 523

135,9

Utlån mv. til statsbankene

92 740
112 810
21,6

41 277

56 350
36,5

Gjeldsavdrag

0
66 544

-

0
66 544

-

Andre utlån, aksjetegning mv.

38 890
45 613
17,3

23 807

30 629
28,7

7 Tilbakebetalinger mv.

158 728

84 409

-46,8
118 107
52 255
-55,8

8 Utlån mv. netto (6-7)

-27 098
140 558

-618,7

-53 023
-101 268

-291,0

9 Samlet finansieringsbehov dekket av kontantbeholdning og lån(8-5) ¹⁾

-30 750

152 363

-

-110 473
48 822

-

10 Statslånemidler

-30 750

0

-

0

0

-

¹ Inkluderer ikke finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten

Vedlegg 3
Virksomheter med særskilte fullmakter (nettobudsjetterte forvaltningsorganer)

Finansdepartementet har i samråd med berørte departementer etablert prosedyrer for innrapportering av standardiserte nøkkeltall for nettobudsjetterte virksomheter, jf. omtale i Gul bok 2010, kapittel 9.3. Tabellene 3.1 – 3.3 nedenfor oppsummerer tall som Finansdepartementet har mottatt fra de berørte departementene. Tabell 3.4 gir en oversikt over aktuelle departementer og tilhørende nettobudsjetterte virksomheter. De enkelte departementene gir i sine fagproposisjoner et mer detaljert tallgrunnlag for sine nettobudsjetterte virksomheter.

Tabellene nedenfor er en ren oppsummering av tall for enkeltvirksomheter, og det er ikke foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene. Som følge av dette vil for eksempel bevilgninger til Norges Forskningsråd som viderefordeles til øvrige nettobudsjetterte virksomheter, fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger to ganger i den aggregerte fremstillingen. Videre vil bevilgninger og tildelinger som de nettobudsjetterte virksomhetene mottar fra andre departementer eller statlige virksomheter, og som ikke tilflyter virksomheten direkte over den statlige nettobevilgning (post 50 – 59), fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger i tabellene 3.1 og 3.2 nedenfor. Tallene for 2010 og 2011 er noe endret fra presentasjonen i Gul bok 2013. Dette skyldes tekniske tilpasninger og omgrupperinger hos enkelte av virksomhetene. Justeringene innebærer ikke nettoendringer i tallmaterialet.

Tabell 3.1 Utgifter og inntekter fordelt etter art¹

Mill. kroner

2010

2011

2012

2013

1. Utgifter

Driftsutgifter

Lønnsutgifter

19 415

21 729

22 978

23 935

Varer og tjenester

13 121

12 019

12 750

13 355

Sum driftsutgifter

32 535

33 748

35 728

37 290

Investeringsutgifter

Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

1 697

1 477

1 701

1 379

Sum investeringsutgifter

1 697

1 477

1 701

1 379

Overføringer fra virksomheten²

Utbetalinger til andre statlige regnskaper

5 645

5 147

5 302

5 800

Andre utbetalinger

2 018

2 850

1 946

2 034

Sum overføringsutgifter

7 663

7 996

7 249

7 834

Finansielle aktiviteter

Kjøp av aksjer og andeler

24

1

4

1

Andre finansielle utgifter

9

4

5

2

Sum finansielle utgifter

32

4

9

3

Sum utgifter

41 928

43 226

44 687

46 506

2. Inntekter

Driftsinntekter

Inntekter fra salg av varer og tjenester

2 925

3 454

3 271

3 058

Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser

31

23

30

28

Refusjoner

620

599

599

470

Andre driftsinntekter

2 301

2 768

2 145

2 648

Sum driftsinntekter

5 876

6 843

6 044

6 204

Investeringsinntekter

Salg av varige driftsmidler

21

78

34

35

Sum investeringsinntekter

21

78

34

35

Overføringer til virksomheten

Inntekter fra statlige bevilgninger³

36 017

37 616

38 666

39 457

Andre innbetalinger

820

479

641

482

Sum overføringsinntekter

36 837

38 095

39 307

39 939

Finansielle aktiviteter

Innbetalinger ved salg av aksjer og andeler

69

0

2

0

Andre finansielle innbetalinger

4

6

10

6

Sum finansielle inntekter

72

6

12

6

Sum inntekter

42 806

45 023

45 397

46 184

3. Netto endring i kontantbeholdningen (2 – 1)⁴

878

1 797

710

-321

¹ Tabell 3.1 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede brutto utgifter og inntekter fordelt etter art for årene 2010, 2011 og 2012, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2013. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen oppstilling av brutto utgifter og inntekter på en standard mal.

² Overføringer fra Norges Forskningsråd (NFR) utgjør den vesentligste delen av overføringsutgiftene, med samlede overføringer på henholdsvis 6,6 mrd. kroner, 6,8 mrd. kroner og 6,2 mrd. kroner i årene 2010, 2011 og 2012, og estimerte utbetalinger i 2013 på om lag 6,8 mrd. kroner.

³ Inntekter fra statlige bevilgninger omfatter blant annet bevilgninger fra overordnet fagdepartement, bevilgninger fra andre departementer, bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer og tildelinger fra NFR. Det vises til innledende kommentarer til tabellene, hvor det fremgår at det ikke er foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene i oppstillingen.

⁴ Netto endring i kontantbeholdningen i tabell 3.1, beregnet ut fra sum inntekter med fradrag av sum utgifter, tilsvarer endringen i kontantbeholdningen mellom årene i tabell 3.3.

Kilde: Finansdepartementet

Tabell 3.2 Inntekter etter inntektskilde¹

Mill. kroner

2010

2011

2012

2013

Inntektskilde

Bevilgninger til finansiering av statsoppdraget

Bevilgninger fra fagdepartementet

27 452

29 269

30 304

31 041

Bevilgninger fra andre departement

4 701

4 570

4 787

4 898

Bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer

799

1 033

863

739

Tildelinger fra Norges forskningsråd

2 430

2 443

2 494

2 667

Sum bevilgninger

35 382

37 315

38 449

39 345

Offentlige og private bidrag

Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner

141

166

158

162

Bidrag fra private

1 419

1 965

1 502

1 578

Tildelinger fra internasjonale organisasjoner

284

487

383

429

Sum bidrag

1 844

2 618

2 043

2 169

Oppdragsinntekter mv.

Oppdrag fra statlige virksomheter

976

985

966

989

Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunale virksomheter

113

92

104

94

Oppdrag fra private

440

438

514

552

Andre inntekter

4 051

3 575

3 321

3 035

Sum oppdragsinntekter mv.

5 580

5 090

4 906

4 670

Sum inntekter

42 806

45 023

45 397

46 184

¹ Tabell 3.2 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede inntekter spesifisert etter inntektskilde for årene 2010, 2011 og 2012, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2013. Sum inntekter i tabell 3.2 skal samsvare med summen av inntekter i tabell 3.1, men gir supplerende informasjon om hva som er kilden til inntektene. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen spesifikasjon av brutto inntekter på en standard mal.

Kilde: Finansdepartementet

Tabell 3.3 Forholdet mellom kontantbeholdning, påløpte kostnader og avsetninger pr. 31.12¹

Mill. kroner

2010

2011

2012

Endring

2011 til 2012

Kontantbeholdning

Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank²

10 755

12 157

12 848

690

Beholdning på andre bankkonti

389

818

834

16

Andre kontantbeholdninger

72

38

42

4

Sum kontanter og kontantekvivalenter

11 216

13 013

13 723

710

Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår³

Feriepenger mv.

1 772

1 865

1 964

99

Skattetrekk og offentlige avgifter

1 720

1 656

1 776

119

Gjeld til leverandører

2 226

2 375

2 003

-371

Gjeld til oppdragsgivere

-129

-125

-168

-43

Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår

245

259

354

94

Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

5 835

6 030

5 929

-101

Avsetninger til dekning av planlagte tiltak der kostnadene helt eller delvis vil bli dekket i fremtidige budsjettår

Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd

381

423

339

-84

Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet

215

493

719

226

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet

1 110

1 160

1 118

-42

Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål⁴

1 715

2 254

2 782

528

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer

375

488

467

-21

Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår

3 796

4 818

5 425

607

Andre avsetninger

Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål

1 079

1 552

1 732

181

Fri virksomhetskapital

544

644

663

19

Sum andre avsetninger

1 623

2 196

2 396

200

Langsiktig gjeld (netto)

Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler⁵

-134

-83

-99

-16

Annen langsiktig gjeld

96

52

73

21

Sum langsiktig gjeld

-38

-31

-26

5

Sum netto gjeld og forpliktelser

11 216

13 013

13 723

710

¹ Tabell 3.3 viser samlet kontantbeholdning i nettobudsjetterte virksomheter ved utgangen av 2010, 2011 og 2012, og endringen i kontantbeholdningen mellom årene. Tabellen spesifiserer også de formål som kontantbeholdningen er bundet opp i. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egne balanseoppstillinger basert på en standard mal.

² Samlet bankbeholdning til nettobudsjetterte virksomheter på oppgjørskonto i Norges Bank tilsvarer beholdning bokført i kapitalregnskapets kontogruppe 82, eksklusiv Sametinget (konto 821502) som ikke omfattes av dette sammendraget.

³ Postene på eiendelssiden av balansen er i oppstillingen ikke spesifisert hver for seg, men er tatt med i de relaterte postene på gjeldssiden av balansen. Tallene i tabellen er derfor nettotall, og gruppen avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår, inneholder for eksempel også fordringer og andre omløpsmidler.

⁴ Forskningsprogram under behandling i NFR utgjør en betydelig del av denne avsetningen, med henholdsvis 1 262 mill. kroner, 1 514 mill. kroner og 2 093 mill. kroner for årene 2010, 2011 og 2012.

⁵ Negative tall for netto langsiktig forpliktelse knytter seg hovedsakelig til anleggsmidler eiet via fond i Universitet i Oslo og anleggsmidler i NFR.

Kilde:  Finansdepartementet

Tabell 3.4 Oversikt over nettobudsjetterte virksomheter

Overordnet departement/virksomhet¹

Antall

Kunnskapsdepartementet

Norges forskningsråd

1

Universiteter

8

Vitenskapelige høyskoler

6

Kunsthøyskoler

2

Statlige høyskoler²

20

SIU, Senter for internasjonalisering av høyere utdanning

1

Meteorologisk institutt

1

NOVA, Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring

1

NUPI, Norsk utenrikspolitisk institutt

1

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond

1

Arbeidsdepartementet

Statens arbeidsmiljøinstitutt

1

Barne- og likestillings- og inkluderingsdepartementet

Likestillings- og diskrimineringsombudet (LDO)

1

Forbrukerrådet

1

Statens institutt for forbruksforskning (SIFO)

1

Nærings- og handelsdepartementet

Norsk romsenter

1

Landbruks- og matdepartementet

Bioforsk

1

Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning (NILF)

1

Norsk institutt for skog og landskap

1

Veterinærinstituttet

1

Forsvarsdepartementet

Forsvarets forskningsinstitutt (FFI)

1

Sum virksomheter

52

¹ Norsk kulturminnefond under Miljøverndepartementet har fra 2013 status som et forvaltingsorgan med særskilte fullmakter. Bruttotall fra fondet vil følgelig inngå i tabellverket fra 2013.

² Antall høyskoler er redusert som følge av sammenslåingen av Høgskolen i Oslo og Høgskolen i Akershus.

Kilde:  Finansdepartementet

Fotnoter

1) Egenmeldt og legemeldt sykefravær for arbeidstakere, målt som tapte dagsverk i pst. av avtalte dagsverk.