Kap. 1820

Prop. 55 S

(2021–2022)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

Endringer i statsbudsjettet 2022 under Olje- og energidepartementet (ekstraordinære strømutgifter)

Tilråding fra Olje- og energidepartementet 21. januar 2022, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Støre)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Innledning

Stortinget har vedtatt en midlertidig strømstønadsordning for husholdninger som skal kompensere for ekstraordinære strømutgifter, jf. Prop. 44 L (2021–2022) og Prop. 45 S (2021–2022). Ordningen gjelder husholdningenes strømforbruk fra og med desember 2021 til og med mars 2022.

Regjeringen har i Prop. 50 L (2021–2022) fremmet forslag om endringer i den midlertidige strømstønadsloven hvor det blant annet foreslås å øke stønadsgraden under ordningen for forbruk i perioden januar, februar og mars 2022 fra 55 prosent til 80 prosent. I Prop. 51 S (2021–2022) fremmet regjeringen forslag om økt bevilgning under strømstønadsordningen knyttet til økt stønadsgrad for husholdninger.

Regjeringen foreslår nå å utvide den midlertidige stønadsordningen for husholdninger til å inkludere fellesmålt husholdningsforbruk i borettslag, eierseksjonssameier, boligaksjeselskap og ikke-seksjonerte boligsameier (boligselskap). I Prop. 44 L (2021–2022) fremgikk det at det var behov for mer tid til å finne løsninger for dette. I denne proposisjonen legger regjeringen fram bevilgningsforslag knyttet til utvidelsen av den midlertidige stønadsordningen til å inkludere fellesmålt husholdningsforbruk i boligselskap.

Regjeringen har for øvrig varslet at den vil fremme forslag om å inkludere landbruket inn under strømstønadsordningen, men hvor kompensasjon utbetales av Landbruksdirektoratet. Regjeringen vil fremme en egen proposisjon om innretning av og kompensasjon til landbruket.

2 Bakgrunn

Ved Stortingets behandling av Prop. 44 L (2021–2022) Midlertidig lov om stønad til husholdninger som følge av ekstraordinære strømutgifter (strømstønadsloven), ble det innført en midlertidig stønadsordning for husholdninger som følge av ekstraordinære strømutgifter. Ordningen er innrettet slik at den dekker en viss andel (stønadsgrad) av strømprisen for husholdningene over et visst nivå per kWt (terskelverdi). Ordningen gjelder for strømforbruk fra og med desember 2021 til og med mars 2022 og det er satt en øvre grense for forbruk som får stønad. Stønaden baserer seg på aritmetisk gjennomsnittlig månedlig strømpris (spotprisen på kraft) i det prisområdet der husholdningen hører til. Ordningen er avgrenset til private husholdninger og gjelder ikke fritidsboliger eller næringsvirksomhet.

Etter strømstønadsloven § 4 har nettkunder med strømmåler og som rettmessig er registrert som husholdningskunde hos nettselskapet rett til stønad. Denne avgrensningen innebærer at husholdningsforbruk på fellesmålere i boligselskap i de fleste tilfeller faller utenfor strømstønadsloven. Det er vanlig at boligselskap også kjøper strøm som måles og avregnes på vegne av alle enhetene i bygningen (fellesmålt strøm) og som dekkes inn gjennom felleskostnadene. I de aller fleste tilfellene er strømabonnementet registrert som næringsvirksomhet hos nettselskapet, og ikke som husholdning. Slikt forbruk vil typisk dekke oppvarming, varmtvann, vaskekjeller m.m.

Da forslaget til den midlertidige loven ble fremmet før jul, var det viktig å få en praktisk gjennomførbar stønadsordning for husholdningene på plass så raskt som mulig. Departementet hadde behov for mer tid til å finne løsninger for hvordan fellesforbruk i boligselskaper kunne skilles ut, for å kunne motta stønad.

I strømstønadsloven er det tatt inn en forskriftshjemmel som gjør det mulig for departementet å gi nærmere bestemmelser om hvem som har rett til stønad, jf. § 4. Departementet fastsetter en midlertidig forskrift om strømstønad til fellesmålt husholdningsforbruk i boligselskap som følge av ekstraordinære strømutgifter.

3 Beskrivelse av utvidelsen av strømstønadsordningen

3.1 Teknisk innretning av utvidelsen

Strømstønadsordningen utvides slik at fellesmålt husholdningsforbruk blir inkludert i den midlertidige ordningen for økonomisk stønad som følge av ekstraordinære strømutgifter. I tråd med ordningens formål, retter strømstønaden seg mot husholdningene. Nærmere bestemmelser om stønad til fellesmålt husholdningsforbruk fastsettes i forskrift med hjemmel i den midlertidige strømstønadsloven.

Nettselskapene kan identifisere de målepunkt som er fellesmålt forbruk i boligselskap gjennom å benytte informasjon som ligger i deres kundeinformasjonssystem. Med boligselskap menes borettslag, eierseksjonssameier, boligaksjeselskap og ikke-seksjonerte boligsameier. Dette defineres i forskriften.

Flere boligselskaper med felles målepunkt har også et innslag av annet forbruk enn husholdningsforbruk. Dette er typisk butikklokaler, tjenestelokaler og annen type virksomhet. Nettselskapene kan ikke identifisere hva slags forbruk som befinner seg bak målepunktet i boligselskapene. I tråd med ordningens formål må boligselskapene sørge for at støtten kommer husholdningene til gode, ikke øvrige aktører.

For å begrense at annet forbruk enn husholdningsforbruk ligger til grunn for utmåling av stønad, vil departementet fastsette i forskrift at boligselskaper som mottar stønad må rapportere andelen av annet forbruk enn husholdningsforbruk til nettselskapene. Departementet vil fastsette en nedre grense for hvor stor andel av annet forbruk enn husholdningsforbruk som utløser rapporteringsplikt. Departementet foreslår også at mottakere av støtte må rapportere til nettselskapene dersom det totale forbruket på fellesmåleren overstiger 5 000 kWt per måned per boenhet bak det felles målepunktet. Dernest legges det opp til at nettselskapene justerer stønadsbeløpet basert på innrapporteringene.

Strømstønadsloven ble vedtatt 22. desember 2021 som en følge av den ekstraordinære situasjonen i kraftmarkedet. Formålet er å etablere en midlertidig ordning for økonomisk stønad til husholdningskunder i hele landet som følge av ekstraordinære strømutgifter fra og med desember 2021 til og med mars 2022. For mer om bakgrunnen for ordningen, viser departementet til Prop. 44 L (2021–2022) og Prop. 50 L (2021–2022).

3.2 Administrasjon av utvidelsen av stønadsordningen

Strømstønadsloven er basert på at nettselskapene skal benytte sine automatiserte kundeinformasjonssystemer for å utbetale stønaden, ved at det gis et fradrag på fakturaen for nettleie. Samme løsning skal benyttes for å utbetale stønad til fellesmålt husholdningsforbruk i boligselskap.

For å unngå at ordningen dekker usedvanlig høyt forbruk i boliger, er det i strømstønadsloven § 5 femte ledd satt et forbrukstak på 5 000 kWt per måler per måned.

For fellesmålt husholdningsforbruk i boligselskap er det behov for særskilte løsninger for forbrukstak og for å skille ut annet forbruk enn husholdningsforbruk. Nettselskapene har verken informasjon om hvor mange boenheter som er knyttet til, eller om det befinner seg annet forbruk enn husholdningsforbruk bak målepunktet. Det er derfor behov for innrapportering fra boligselskapene.

Rapporteringsplikt om overskridelse av forbrukstak

Basert på informasjon fra Reguleringsmyndigheten for energi (RME), antar departementet at summen av fellesforbruk fordelt på boenhetene og separat målt forbruk for husholdningene i boenhetene sjelden vil overstige 5 000 kWt for den enkelte boenhet per måned. Det er fremdeles noen boligselskaper som ikke har individuell måling av hver enkelt boenhet. Departementet fastsetter i forskrift et forbrukstak for fellesmålt husholdningsforbruk i boligselskap til 5 000 kWt per måned per boenhet.

Boligselskaper med fellesmålt strømforbruk som overskrider forbrukstaket per boenhet, plikter å innrapportere dette til sitt nettselskap. Nettselskapene må i slike tilfeller avkorte stønaden som gis til det fellesmålte målepunktet.

Rapporteringsplikt om annet forbruk, herunder næringsforbruk

Boligselskapet skal fordele stønad kun til husholdninger. For å unngå at annet forbruk trekker opp stønadsbeløpet, skal boligselskapene rapportere andelen av annet forbruk enn husholdningsforbruk til nettselskapene. Departementet vil fastsette en nedre grense for hvor stor andel av annet forbruk enn husholdningsforbruk som utløser rapporteringsplikt.

For boligselskap som rapporterer om andel av annet forbruk enn husholdningsforbruk, skal nettselskapet bruke den oppgitte andelen til å regulere stønadsbeløpet slik at stønadsbeløpet reflekterer husholdningsforbruket bak målepunktet.

Uenighet om stønad avgjøres av RME

Det er risiko for at det kan oppstå tvilstilfeller og uenigheter mellom nettkunder og nettselskapet om nettkunden er omfattet av ordningen. RME avgjør slike uenighetssaker, jf. strømstønadsloven § 4.

Dersom et boligselskap med fellesmålt forbruk ikke er identifisert hos nettselskapene og derfor ikke mottar støtte, må boligselskapet melde fra om dette til sitt nettselskap. Uenighet med nettselskapet om man er omfattet av ordningen kan bringes inn til avgjørelse hos RME, jf. strømstønadsloven § 4.

3.3 Kontroll og tilbakebetaling

Etter strømstønadsloven § 7 skal RME føre tilsyn med ordningen.

Dersom en nettkunde urettmessig har fått utbetalt stønad, er det adgang til å kreve tilbakebetaling, jf. strømstønadsloven § 9. Boligselskaper som har mottatt urettmessig stønad vil kunne få krav om tilbakebetaling. Dette vil reguleres nærmere i forskrift. Det kan for eksempel være aktuelt med tilbakebetaling dersom boligselskaper bryter rapporteringsplikten om annet forbruk, eller ved utbetalt støtte som overskrider forbrukstak per boenhet.

Vedtak om tilbakebetaling vil være et enkeltvedtak som kan påklages. Olje- og energidepartementet vil være klageinstans. Departementet viser til Prop. 44 L (2021–2022) punkt 3.5.

3.4 Økonomiske og administrative konsekvenser

Med en terskelverdi på 70 øre per kWt og en stønadsgrad på 55 prosent i desember 2021 og 80 prosent fra og med januar til og med mars 2022, er total stønad til boligselskap beregnet å utgjøre om lag 300 mill. kroner. En del av boligselskapene er registrert som husholdning og har dermed mottatt stønad for forbruk opp til 5 000 kWt i desember. I kostnadsanslaget er det tatt hensyn til det som allerede er utbetalt i desember.

Beløpet er beregnet basert på RMEs anslag om fellesmålt strømforbruk i boligselskap, kraftprisen for desember 2021 og markedets forventning til kraftprisen i januar, februar og mars 2022. Markedets forventninger til fremtidige kraftpriser endrer seg imidlertid løpende. Andre anslag på kraftprisen frem i tid vil både kunne øke og redusere den totale stønaden. Det samme vil gjelde ved avvik fra anslaget om strømforbruk.

Det er satt et tak for på 5 000 kWt per måned per boenhet bak det felles målepunktet som dekkes av stønadsordningen.

Å inkludere husholdningsforbruk på fellesmålere i boligselskap i strømstønadsordningen vil innebære økt arbeidsmengde for nettselskapene og RME. Nettselskapene må skille boligselskapene fra andre kunder for å betale ut stønad. De må også etterbetale stønad for forbruk i desember. I tillegg må nettselskapene håndtere en økt mengde kundehenvendelser.

RME vil få flere henvendelser og klagesaker som følge av at ordningen utvides. Ordningen legger også opp til kontroll og rapportering fra den enkelte stønadsmottaker, noe som vil gi økt tilfang av spørsmål og behov for veiledning fra RME. Kontroll med flere stønadsmottakere vil kunne medføre økt ressursbruk. Utvidelse av ordningen vil også innebære kontroll og utbetaling av flere krav fra nettselskapene.

4 Forslag til bevilgningsendringer

Stortinget har vedtatt en midlertidig strømstønadsordning for husholdninger som skal kompensere for ekstraordinære strømutgifter, jf. Prop. 44 L (2021–2022) og Prop. 45 S (2021–2022). Ordningen gjelder husholdningenes strømforbruk fra og med desember 2021 til og med mars 2022.

Den foreslåtte utvidelsen av den midlertidige stønadsordningen for ekstraordinære strømutgifter innebærer å inkludere fellesmålt husholdningsforbruk i boligselskap i ordningen. De bevilgningsmessige konsekvensene av en slik utvidelse er beregnet til om lag 300 mill. kroner. Det understrekes at bevilgningen er usikker.

Kap. 1820 Norges vassdrags- og energidirektorat

Post 75 Stønad til husholdninger for ekstraordinære strømutgifter, overslagsbevilgning

Strømstønadsordningen er fastsatt i lov som en rettighetsbasert ordning, jf. Prop. 44 L (2021–2022) Midlertidig lov om stønad til husholdninger som følge av ekstraordinære strømutgifter (strømstønadsloven). Det vises videre til Prop. 50 L (2021–2022) om endringer i strømstønadsloven, hvor det blant annet foreslås å øke stønadsgraden under ordningen for forbruk i perioden januar, februar og mars 2022 fra 55 prosent til 80 prosent. I Prop. 51 S (2021–2022) fremmet regjeringen forslag om å øke bevilgningen på posten med 3 400 mill. kroner til 8 900 mill. kroner som følge av forslag om økt stønadsgrad for husholdninger og oppdatert anslag for utgifter under ordningen som følge av høyere strømpriser enn forutsatt ved etablering.

Det foreslås nå å øke bevilgningen på posten med 300 mill. kroner for å inkludere fellesmålt husholdningsforbruk i boligselskap i den midlertidige strømstønadsordningen. For Sør-Norge er det lagt til grunn faktisk pris i desember på 177 øre per kWt og terminpriser for månedene januar, februar og mars på henholdsvis 138 øre per kWt, 131 øre per kWt og 103 øre per kWt. Faktisk pris for desember og terminpriser for januar, februar og mars for Midt- og Nord-Norge er under terskelverdien på 70 øre per kWt. Statens samlede utgifter under ordningen vil avhenge av den faktiske gjennomsnittlige elspotprisen i de ulike prisområdene samt stønadsmottakernes faktiske strømforbruk.

Mål og målgruppe for stønadsordningen

Målet med stønadsordningen er å bidra til en reduksjon av utgiftene til strømforbruk i den månedlige strømregningen for private husholdninger tilknyttet distribusjonsnettet, dersom strømprisen overstiger en fastsatt terskelverdi. Ordningen gjelder for strømforbruk fra og med desember 2021 til og med mars 2022. Målgruppen for stønadsordningen er private husholdninger og ordningen gjelder ikke fritidsboliger eller næringsvirksomhet. Fellesmålt husholdningsforbruk i boligselskap inkluderes i ordningen, jf. midlertidig forskrift om strømstønad til fellesmålt husholdningsforbruk i boligselskap som følge av ekstraordinære strømutgifter. Det kreves ikke søknad.

Tildelingskriterier og oppfølging

Stønadsordningen baserer seg på gjennomsnittlig månedlig strømpris i prisområdet der husholdningene hører til. Stønaden inntrer dersom strømprisen i det aktuelle prisområdet over en måned overstiger en fastsatt terskelverdi. Terskelverdien er satt til en aritmetisk gjennomsnittlig månedlig strømpris på 70 øre per kWt før avgifter. Med strømpris menes her elspotpris i det prisområdet husholdningen tilhører. Ordningen gir en stønad når gjennomsnittlig strømpris overstiger terskelverdien. Kunden mottar ikke stønad dersom elspotprisen kun i kortere perioder er høyere enn terskelverdien.

Stønadsgraden er satt til 55 prosent av strømprisen som overstiger terskelverdien for strømforbruk i desember 2021. Departementet legger til grunn en stønadsgrad på 80 prosent fra og med januar til og med mars 2022.

For fellesmålt husholdningsforbruk i boligselskap gis ikke stønad for forbruk som overstiger 5 000 kWt per måned per boenhet. Boligselskapene skal rapportere overskridelse av forbrukstaket til nettselskapet. Boligselskaper med et visst innslag av annet forbruk enn husholdningsforbruk, skal innrapportere dette til sitt nettselskap.

RME forvalter stønadsordningen og er ansvarlig for tildelingen av stønad via det enkelte nettselskap og for oppfølging og tilsyn med ordningen, herunder opplegg for oppfølging og kontroll. Stønadssatsene RME beregner kommer til fratrekk på husholdningenes strømregning via faktura fra nettselskapet eller kraftleverandøren.

Stønadsordningen vil bli evaluert blant annet når det gjelder måloppnåelse, ressursbruk og gjennomføring.

Tilråding

Olje- og energidepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endringer i statsbudsjettet 2022 under Olje- og energidepartementet (ekstraordinære strømutgifter).

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om endringer i statsbudsjettet 2022 under Olje- og energidepartementet (ekstraordinære strømutgifter) i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om endringer i statsbudsjettet 2022 under Olje- og energidepartementet (ekstraordinære strømutgifter)

I

I statsbudsjettet for 2022 gjøres følgende endringer:

Utgifter:

Kap.

Post

Formål

Kroner

1820

75

Stønad til husholdninger for ekstraordinære strømutgifter, overslagsbevilgning, forhøyes med

300 000 000

fra kr 8 900 000 000 til kr 9 200 000 000