Prop. 102 L

(2012–2013)
Proposisjon til Stortinget (forslag til lovvedtak)

Endringer i folketrygdloven og i enkelte andre lover (samleproposisjon)

Tilråding fra Arbeidsdepartementet 22. mars 2013, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Stoltenberg II)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Proposisjonens hovedinnhold

Arbeidsdepartementet legger med dette fram forslag til endringer i:

lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd

lov 16. desember 2011 nr. 59 om endringer i folketrygdloven (ny uføretrygd og alderspensjon til uføre)

lov 6. juli 1957 nr. 26 om samordning av pensjons- og trygdeytelser

lov 10. desember 2004 nr. 76 om arbeidsmarkedstjenester

lov 6. mai 1988 nr. 22 om lønnsplikt under permittering

lov 22. juni 1962 nr. 12 om pensjonsordning for sykepleiere

Noen av forslagene er nødvendige tilpasninger til ny fleksibel alderspensjon fra folketrygden, mens andre er tekniske opprettinger i gjeldende bestemmelser.

Endringene i folketrygdloven gjelder:

Oppheving av § 4-24 annet ledd bokstav b og § 4-25 første ledd bokstav b om samordning av dagpenger og arbeidsavklaringspenger. Det er etter dagens regelverk ikke mulig å samtidig fylle vilkårene for dagpenger og arbeidsavklaringspenger (punkt 2.1).

Oppheving av bestemmelse i § 15-14 om at overgangsstønad til enslig far eller mor faller bort dersom stønadsmottakeren får alderspensjon fra folketrygden. Det er lite praktisk at enslig mor eller far fyller vilkårene for rett til overgangsstønad samtidig som de vil kunne ta ut alderspensjon fra folketrygden. Forslaget er dessuten i tråd med at bestemmelsene om samordning mot alderspensjon er opphevet for dagpenger og arbeidsavklaringspenger (punkt 2.2).

Tilføyelse av bestemmelse i § 19-17 som medfører at gifte alderspensjonister som har gitt avkall på alderspensjonen, for at pensjonistparet samlet sett skal få høyere ytelse, ikke skal kunne ”spare opp” pensjon i de årene vedkommende har gitt avkall på pensjonen. Endringsforslaget er en nødvendig tilpasning til de nye reglene om fleksibel alderspensjon fra 2011 og innebærer i realiteten en videreføring av bestemmelsene fra før 2011 (punkt 2.3).

Endring i § 20-20 om garanti for opptjente rettigheter slik at det ved beregning av garantitillegg til personer som tar ut pensjon etter 67 år benyttes sivilstand på uttakstidspunktet og ikke sivilstanden ved fylte 67 år som i dag. Endringsforslaget innebærer en administrativ forenkling (punkt 2.4).

Endringene i lov 16. desember 2011 nr. 59 om endringer i folketrygdloven (ny uføretrygd og alderspensjon til uføre) gjelder tekniske opprettinger i enkelte bestemmelser under kapitlene 3, 12, 19 og 20 (punkt 3).

Endringene i samordningsloven gjelder:

Oppheving av § 24 nr. 3 siste punktum om at enke- og enkemannspensjon til en fraskilt enke eller enkemann som ikke har rett til gjenlevendepensjon fra folketrygden skal samordnes mellom 62 og 67 år. Bestemmelsen framstår i dag som urimelig (punkt 4.1).

Oppretting av en feilhenvisning i § 24 nr. 5 (punkt 4.2).

Endringen i arbeidsmarkedsloven § 13 gjelder utvidelse av hjemmelen for å kunne gi forskrifter til loven, slik at departementet kan gi forskrifter om tiltak og tilskudd som Arbeids- og velferdsetaten administrerer, men som ikke er rettet mot arbeidssøkere (punkt 5).

Endringen i lov om lønnsplikt under permittering gjelder etablering av hjemmel til å gi forskrift om hvordan perioden med fritak for arbeidsgivers lønnsplikt under permittering skal beregnes. Loven gir i dag liten veiledning om beregningen av perioden med fritak fra lønnsplikten, ut over at lønnsplikten gjeninntrer når arbeidstaker har vært permittert i en periode på til sammen 26 uker i løpet av en periode på 18 måneder (punkt 6).

Endringene i lov om pensjonsordning for sykepleiere gjelder presiseringer av gjeldende bestemmelser og er en formalisering av lang og fast praksis. Forslagene medfører ingen materielle endringer (punkt 7).

2 Endringer i folketrygdloven

2.1 Oppheving av regel om samordning mellom dagpenger og arbeidsavklaringspenger – folketrygdloven § 4-24 og § 4-25

Det er ikke mulig å samtidig fylle vilkårene for dagpenger og arbeidsavklaringspenger. Reglene om at dagpengene skal samordnes mot arbeidsavklaringspenger er derfor ikke i bruk. En oppheving av bestemmelsene vil tydeliggjøre grunnlaget for disse ytelsene og gjøre saksbehandlingen mindre krevende.

Departementet foreslår derfor å oppheve bestemmelsene i folketrygdloven § 4-24 annet ledd bokstav b og § 4-25 første ledd bokstav b om at dagpengene samordnes mot arbeidsavklaringspenger.

Departementet viser til lovforslaget.

Departementet foreslår at endringen trer i kraft straks. Endringen har ingen særskilte økonomiske eller administrative konsekvenser.

2.2 Oppheving av regel om samordning mellom stønad til enslig mor/far og alderspensjon – folketrygdloven § 15-14

Etter folketrygdloven § 15-14 faller overgangsstønad til enslig mor eller far bort dersom stønadsmottaker mottar alderspensjon fra folketrygden. Det er lite praktisk at en enslig mor eller far som fyller vilkårene for rett til overgangsstønad samtidig vil kunne ta ut alderspensjon etter folketrygdloven.

Ved lov av 17. desember 2010 nr. 80 ble reglene om at dagpenger og arbeidsavklaringspenger skal samordnes mot alderspensjon opphevet med virkning fra 1. januar 2011. Som en konsekvens av at bestemmelsene om samordning mot alderspensjon er opphevet for dagpenger og arbeidsavklaringspenger, mener departementet at også tilsvarende samordningsregel mot alderspensjon for overgangsstønad til enslig mor eller far bør oppheves.

Departementet foreslår derfor å oppheve bestemmelsene i folketrygdloven § 15-14 om at overgangsstønad til enslig mor eller far samordnes mot alderspensjon fra folketrygden.

Departementet viser til lovforslaget.

Departementet foreslår at endringen trer i kraft straks. Endringen har ingen særskilte økonomiske eller administrative konsekvenser.

2.3 Beregning av alderspensjon etter en periode med stans i pensjonen fordi det er gitt avkall på rett til alderspensjon etter § 19-17

2.3.1 Innledning

Departementet foreslår å endre reglene for beregning av alderspensjon i de tilfellene pensjonen har vært stanset en periode fordi pensjonisten har gitt avkall på pensjonen.

2.3.2 Bakgrunn. Gjeldende rett

En gift alderspensjonist har etter bestemmelsen i folketrygdloven § 19-17 adgang til å gi avkall på retten til egen alderspensjon når dette samlet sett lønner seg økonomisk for pensjonistparet. Det er et vilkår for å kunne gi avkall på alderpensjon at alderspensjonisten har lavere trygdetid enn ektefellen. Ektefellen får da pensjonen fastsatt etter reglene for pensjonister som forsørger den andre ektefellen. Dette innebærer blant annet at det kan gis ektefelletillegg. Formålet med adgangen til å gi avkall på alderspensjon er altså at pensjonistparet får mer i samlet pensjon, enn om de hadde mottatt hver sin alderspensjon. I praksis vil det være aktuelt å si fra seg retten til alderspensjon først fra det tidspunkt man har rett til hel alderspensjon. Ektefellen som har gitt avkall på alderspensjonen vil på et senere tidspunkt kunne ha behov for å få tilbake alderspensjonen, for eksempel ved ektefellens død eller skilsmisse.

Etter innføringen av fleksibel alderspensjon fra 1. januar 2011 vil alderspensjonister kunne utsette uttaket av pensjon eller stanse pensjonen i en periode for å oppnå høyere årlig pensjon fra et senere tidspunkt. Dette er en viktig og ønsket effekt av fleksibiliteten. Etter gjeldende beregningsregler vil også en alderspensjonist som har frasagt seg retten til alderspensjon etter § 19-17 kunne oppnå høyere pensjon på det tidspunktet alderpensjon igjen kommer til utbetaling, det vil si på samme måte som andre alderspensjonister har utsatt uttaket av pensjon eller stanset pensjonen i en periode.

2.3.3 Departementets vurdering og forslag

Det er etter departementets vurdering en utilsiktet effekt av fleksibiliteten at en gift alderspensjonist som har gitt avkall på retten til pensjon, for å oppnå høyere samlet pensjon til pensjonistparet, i tillegg skal kunne opparbeide seg høyere egen alderspensjon på et senere tidspunkt. For å forhindre dette, foreslår departementet at den som etter avkallet får alderspensjonen tilbake, får beregnet pensjonen som om det var tatt ut hel pensjon fra det tidspunkt det ble gitt avkall på den, og at denne pensjonen blir utbetalt fra det tidspunkt avkallet trekkes tilbake. For øvrig vil det på det tidspunktet alderspensjon skal startes på nytt bli tatt hensyn til reguleringen av pensjonen i perioden med avkall og eventuell ny opptjening av pensjon i perioden. Endringsforslaget innebærer i realiteten en videreføring av bestemmelsene fra før 2011 og er en nødvendig tilpasning til de nye reglene om fleksibel alderspensjon fra 2011.

Departementet viser til lovforslaget § 19-17 nytt tredje ledd.

2.3.4 Ikrafttredelse. Økonomiske og administrative konsekvenser

Departementet foreslår at endringen trer i kraft straks. Endringsforslaget vil ikke ha økonomiske eller administrative konsekvenser av betydning.

2.4 Sivilstand ved beregning av garantitillegg etter § 20-20

2.4.1 Innledning

Departementet foreslår at sivilstanden på uttakstidspunktet skal legges til grunn ved beregning av garantitillegg dersom pensjonisten tar ut pensjonen etter 67 år.

2.4.2 Bakgrunn. Gjeldende rett

Nye opptjeningsregler for alderspensjonen i folketrygden trådte i kraft 1. januar 2010. Etter folketrygdloven § 20-20 gjelder en garanti for opptjente rettigheter pr. 31. desember 2009. Pensjonen skal ikke være lavere enn pensjon beregnet etter folketrygdloven kapittel 19, jf. kapittel 3 (gamle opptjeningsregler), opptjent per nevnte dato. En eventuell differanse gis i form av et garantitillegg som tidligst kommer til utbetaling fra fylte 67 år. Garantibestemmelsen vil tidligst komme til anvendelse i 2021, da 1954-årskullet fyller 67 år. I følge beregninger fra Arbeids- og velferdsdirektoratet vil svært få personer motta garantitillegg, omlag 800 personer totalt.

Dersom pensjonen tas ut etter 67 år, skal garantitillegget i utgangspunktet beregnes som om pensjonen var tatt ut ved 67 år. Garantitillegget utbetales sammen med pensjonen, justert for uttakstidspunkt. Tillegget skal ikke endres som følge av pensjonsopptjening etter fylte 67 år. Generelt vil sivilstand ha betydning for beregning av pensjonen og dermed av garantitillegget. I noen tilfeller der alderspensjonen tas ut etter 67 år, vil sivilstanden være endret sammenlignet med 67 år.

Opptjente rettigheter som garantien er knyttet til, er uttrykt i pensjonspoeng, antall poengår og trygdetid per 31. desember 2009. Garantien skal måles opp mot den faktiske pensjonen ved 67 år, og sivilstand vil få betydning for begge beløp som skal sammenlignes. Blant annet vil grunnpensjonen etter gamle regler og garantipensjonen etter nye regler avhenge av sivilstand (gift/samboende/enslig). Det er sivilstanden ved 67 år som får betydning. Garantien tar i dag ikke hensyn til senere endringer i sivilstand, jf. § 20-20 fjerde ledd. Det er dermed ikke noe ”millimeterrettferdig” opplegg der garantien skal omregnes ved sivilstandsendringer etter at beløpet er beregnet. Også når pensjonen tas ut senere enn 67 år, skal sivilstand ved 67 år brukes i garantiberegningen. Arbeids- og velferdsdirektoratet har tatt opp spørsmålet om en forenkling på dette punkt.

Arbeids- og velferdsetaten har utviklet et opplegg hvor det kan søkes om pensjon elektronisk (Arbeids- og velferdsetatens pensjonsløsning). Opplegget bygger på at det alt vesentlige av opplysninger som er nødvendige for å beregne alderspensjon allerede er registrert i Arbeids- og velferdsetatens registre eller andre registre som etaten har tilgang til. Arbeids- og velferdsetaten har ikke automatisk tilgang til opplysninger om sivilstand på tidspunkt før det søkes om alderspensjon. Dersom søkeren selv må opplyse om sivilstand før søknadstidspunktet, vil ikke Arbeids- og velferdsetatens pensjonsløsning være tilknyttet registre som kan verifisere opplysningene. I tillegg kompliseres søknadsprosessen om alderspensjon, samtidig som svært få av disse vil kunne få garantitillegg.

Arbeids- og velferdsdirektoratet anslår at ca. 10 prosent av alderspensjonistene tar ut alderspensjon senere enn 67 år. Dermed vil antall personer som vil være aktuelle for garantitillegg og som tar ut alderspensjon senere enn 67 år, kunne anslås til om lag 80 personer totalt. Det vil være svært få av disse som endrer sivilstand i perioden mellom 67 år og uttakstidspunktet. Tall fra direktoratet viser at ca. 1 prosent endrer sivilstand fra fylte 67 til fylte 68 år, de fleste som følge av tap av ektefelle. I praksis vil det være svært få, om noen som vil berøres dersom man endrer garantibestemmelsen slik at det ved uttak etter 67 år benyttes sivilstand på uttakstidspunkt. En eventuell endring i et garantitillegg vil beløpsmessig både kunne bli negativt og positivt. Det dreier seg uansett om små beløp, i følge Arbeids- og velferdsdirektoratet i størrelsesorden 100–300 kroner lavere garantitillegg pr. måned.

2.4.3 Departementets vurdering og forslag

Dersom det av hensyn til garantitillegget skal benyttes sivilstand ved 67 år når pensjonen tas ut senere, vil dette kreve mer informasjon fra den enkelte når det søkes om pensjon. Det vil komplisere den elektroniske søknadsprosessen som er innført for alderspensjon, og vil gi merarbeid for Arbeids- og velferdsetaten som ikke vil stå i noe rimelig forhold til at få (om noen) vil bli berørt av endringen.

Departementet foreslår på denne bakgrunn at bestemmelsen i folketrygdloven § 20-20 endres, slik at det ved beregning av garantitillegg til personer som tar ut pensjon etter 67 år, benyttes sivilstand på uttakstidspunktet. Tilsvarende gjelder dersom det er tatt ut pensjon før 67 år, men hvor uttaket senere er endret slik at det ikke utbetales pensjon ved 67 år. Samtidig foreslår departementet at det presiseres i loven at garantitillegget ikke skal endres som følge av økt trygdetid etter fylte 67 år, på samme måte som pensjonsopptjening etter fylte 67 år ikke skal påvirke garantitillegget. Dette følger i dag av forskriften om alderspensjon.

Det vises til lovforslaget.

2.4.4 Økonomiske og administrative konsekvenser

Departementet foreslår at lovendringen trer i kraft straks.

Garantibestemmelsen i folketrygdloven § 20-20 er foreløpig ikke implementert i Arbeids- og velferdsetatens pensjonsløsning. Beregninger fra Arbeids- og velferdsdirektoratet viser at endringen anslagsvis vil bety en innsparing i utviklingskostnader fra to til fire millioner kroner. De administrative engangskostnadene (brev, søknadsskjemaer osv.) utenom rene utviklingskostnader vil bli inntil 10 millioner kroner lavere. I tillegg er de årlige administrative merutgiftene anslått til å bli inntil 1,5 millioner kroner lavere.

3 Endringer i lov om endringer i folketrygdloven (ny uføretrygd og alderspensjon til uføre)

3.1 Innledning og bakgrunn

I forbindelse med ny uføretrygd i folketrygden og alderspensjon til uføre ble det ved lov 16. desember 2011 nr. 59 vedtatt en rekke endringer i folketrygdloven kap. 3, 12, 19 og 20. Se Prop. 130 L (2010–2011). Endringene trer i kraft fra den tid Kongen bestemmer. Det har vist seg nødvendig å foreta enkelte opprettinger i endringsloven.

3.2 Lovteknisk oppretting i § 3-5

Folketrygdloven § 3-5 ble endret ved lov 16. desember 2011 nr. 59 som følge av at trygdetidsreglene for uføre ble flyttet fra folketrygdloven kapittel 3 til kapittel 12. Blant annet ble innholdet i paragrafens første ledd flyttet til overskriften og § 3-5 første ledd ble samtidig opphevet. Paragrafens åttende og niende ledd ble endret til henholdsvis sjuende og åttende ledd. Leddene fra og med andre ledd til og med sjuende ledd ble derimot ikke tilsvarende justert med nye leddnumre.

Departementet foreslår at dette rettes opp slik at andre ledd blir første ledd, tredje ledd blir andre ledd osv., til og med sjuende ledd som blir sjette ledd.

Det vises til lovforslaget.

3.3 Opphevelse av bestemmelser om foreløpig uføretrygd § 12-19 mv.

Ved lov 16. desember 2011 nr. 58 ble § 12-16 om foreløpig uførepensjon opphevet med virkning fra 1. januar 2012. Bakgrunnen var at bestemmelsen ble ansett å være overflødig da en kan få rett til arbeidsavklaringspenger i ventetid på uførepensjon, se Prop. 7 L (2011–2012).

Departementet foreslår med samme begrunnelse å oppheve bestemmelsen om foreløpig uføretrygd i endringslov 16. desember 2011 nr. 59, jf. Prop. 130 L (2010–2011) Endringer i folketrygdloven (ny uføretrygd og alderspensjon til uføre).

Det vises til lovforslaget § 3-2 fjerde ledd bokstav a, § 3-26 tredje ledd bokstav a, innledningen til kapittel 12 siste strekpunkt, § 12-19, § 19-4 første ledd andre punktum og § 20-2 nytt tredje punktum.

3.4 Lovteknisk oppretting i § 20-10

Folketrygdloven § 20-10 fikk et nytt sjette ledd ved lov 25. november 2011 nr. 43, jf. Prop. 114 L (2010–2011). Bestemmelsen gjaldt omregning av pensjon ved endringer i medlemskap som påvirker pensjonen, og det ble gitt hjemmel for departementet til i forskrift å gi nærmere regler om omregning. Endringen trådte i kraft straks, med virkning fra 1. januar 2011.

På bakgrunn av lovforslaget om ny uføretrygd og alderspensjon til uføre, ble det ved lovendring 16. desember 2011 nr. 59 innført et nytt sjette ledd i folketrygdloven § 20-10. Denne endringen gjaldt fastsetting av trygdetid for alderspensjonister som hadde rett til uføretrygd ved fylte 67 år. Endringen trer i kraft fra den tid Kongen bestemmer.

Forskriftshjemmelen gitt ved lov 25. november 2011 nr. 43 ble dermed opphevet ved en inkurie. Departementet foreslår at forskriftshjemmelen gjeninnføres som et nytt sjuende ledd i folketrygdloven § 20-10, og at den sist gjennomførte lovendringen beholdes som sjette ledd.

Departementet viser til lovforslaget.

3.5 Ikrafttredelse. Økonomiske og administrative konsekvenser

Departementet foreslår at lovendringene trer i kraft straks.

Endringene i endringsloven har ingen økonomiske eller administrative konsekvenser.

4 Endringer i lov om samordning av pensjons- og trygdeytelser

4.1 Opphevelse av § 24 nr. 3 fjerde punktum om samordning av fraskiltes enke- og enkemannspensjon fra offentlig tjenestepensjonsordning med gjenlevendepensjon fra folketrygden

4.1.1 Innledning

Departementet foreslår at bestemmelsen i samordningsloven § 24 nr. 3 fjerde punktum oppheves slik at fraskiltes enke- og enkemannspensjon ikke samordnes mellom 62 og 67 år når det ikke forelå rett til pensjon til gjenlevende ektefelle fra folketrygden før uttaket av alderspensjon.

4.1.2 Bakgrunn. Gjeldende rett

Som ledd i tilpasningene av offentlig tjenestepensjon til ny alderspensjon i folketrygden fra 1. januar 2011 ble det gitt supplerende bestemmelser i samordningsloven om samordning av tjenestepensjon med alderspensjon fra folketrygden.

Blant annet ble det bestemt at enke- og enkemannspensjon fra tjenestepensjonsordning ikke skal samordnes med alderspensjon fra folketrygden før enn ved 67 år. Dersom en person med enke- og enkemannspensjon fra tjenestepensjonsordningen og som har gjenlevendepensjon fra folketrygden velger å ta ut alderspensjon fra folketrygden før fylte 67 år, faller gjenlevendepensjon fra folketrygden bort. Tjenestepensjonsordningen skal likevel samordne med den gjenlevendepensjonen vedkommende ville hatt rett til, dersom alderspensjonen ikke var tatt ut.

Fraskilte enker og enkemenn med rett til enke- og enkemannspensjon fra en tjenestepensjonsordning ble også omfattet av disse bestemmelsene, selv om den fraskilte ikke hadde rett til gjenlevendepensjon fra folketrygden før alderspensjonen tas ut. Den aktuelle gruppen er svært liten. Regelendringen fra 2011 har imidlertid stor betydning for de få det gjelder. Det var ikke tilsiktet at den også skulle omfatte de fraskilte.

4.1.3 Departementets vurdering og forslag

Etter blant annet innspill fra Kommunal Landspensjonskasse og Statens pensjonskasse har departementet foretatt en ny gjennomgang av den særskilte bestemmelsen om de fraskilte enkene og enkemennene som ble innført fra 2011.

Bestemmelsen omfatter få personer. De berørte må ha rett til bruttoberegnet enke- og enkemannspensjonen fra offentlig tjenestepensjonsordning, en overgangsordning som nå er under utfasing. I tillegg må de tilhøre den minimale gruppen som har rett til enke- og enkemannspensjonen fra offentlig tjenestepensjonsordning som fraskilt, men uten rett til gjenlevendepensjon fra folketrygden. Videre gjelder dette samordning bare mellom 62 og 67 år.

Retten til gjenlevendepensjon fra folketrygden faller som nevnt bort dersom enken eller enkemannen tar ut alderspensjon fra folketrygden fra 62 år. Den modellen som ble valgt fra 2011 for samordning av enke- og enkemannspensjonen fra offentlig tjenestepensjonsordning med folketrygdens alderspensjon mellom 62 til 67 år, betyr at dersom en enke eller enkemann tar ut sin alderspensjon fra folketrygden skal tjenestepensjonsordningen likevel samordne med den gjenlevendepensjonen fra folketrygden som enken ville hatt rett til, dersom folketrygdens alderspensjon ikke var tatt ut. Det skal ikke samordnes med alderspensjonen.

Fraskilte enker og enkemenn som ikke har rett til gjenlevendepensjon fra folketrygden kommer etter reglene som gjelder fra 2011 i en særstilling. Disse hadde før eventuelt uttak av alderspensjon fra folketrygden ikke noen pensjon derfra, og enke- og enkemannspensjonen fra offentlig tjenestepensjonsordning har vært utbetalt uten samordningsfradrag. Departementet mener det er rimelig at en også etter uttaket av alderspensjonen fortsatt må forholde seg til at den fraskilte ikke har rett til gjenlevendepensjon. Et nærliggende utgangspunkt er da at enken og enkemannen i slike tilfeller ikke har noen pensjon fra folketrygden som det kan samordnes med.

Forslaget om å endre samordningsloven har vært på høring hos Statens pensjonskasse, Kommunal Landspensjonskasse, Pensjonskasseforeningen og Finansnæringens Fellesorganisasjon. Alle høringsinstansene støtter forslaget. Høringsinstansene uttrykker også et ønske om at virkningstidspunktet for endringen blir tilpasset behovet for å forberede implementeringen av endringen.

På denne bakgrunn foreslår departementet å oppheve samordningsloven § 24 nr. 3 fjerde punktum slik at de fraskilte enkene og enkemennene som ikke har rett til gjenlevendepensjon fra folketrygden, og som tar ut sin alderspensjon i perioden 62 til 67 år, ikke skal få samordnet enke- og enkemannspensjon fra offentlig tjenestepensjonsordning med en gjenlevendepensjon fra folketrygden fram til 67 år. Departementet legger til grunn at endringen også har virkning for pensjoner som utbetales ved ikrafttredelsestidspunktet.

Departementet viser til lovforslaget.

4.1.4 Ikrafttredelse. Økonomiske og administrative konsekvenser

Det forutsettes at leverandørene av offentlig tjenestepensjon gjennomfører nødvendige administrative forberedelser før endringen iverksettes. Da det foreløpig ikke er klart når dette arbeidet vil være sluttført, foreslår departementet at opphevelsen trer i kraft fra den tid Kongen bestemmer.

Forslaget omfatter få personer, og vil derfor ha ubetydelige økonomiske og administrative konsekvenser.

4.2 Oppretting i § 24 nr. 5 av henvisningen til folketrygdloven § 19-14

I samordningsloven § 24 nr. 5 er det vist til folketrygdloven § 19-14 annet, tredje og sjuende ledd for så vidt gjelder regulering av samordningsfradragene for alderspensjon fra folketrygden. Riktig henvisning skal være annet, fjerde og sjuende ledd. Det foreslås at dette rettes opp. Det vises til lovforslaget.

Departementet foreslår at bestemmelsen trer i kraft straks. Forslaget har ikke økonomiske eller administrative konsekvenser.

5 Endring i lov om arbeidsmarkedstjenester

5.1 Utvidet hjemmel for å gi forskrifter - arbeidsmarkedsloven § 13

5.1.1 Innledning og bakgrunn

Departementet foreslår å utvide hjemmelen for å kunne gi forskrifter etter arbeidsmarkedsloven slik at departementet kan gi forskrifter om tiltak og tilskudd som Arbeids- og velferdsetaten administrerer men som ikke er rettet mot arbeidssøkere.

5.1.2 Departementets vurderinger og forslag

Lov 10. desember 2004 nr. 76 om arbeidsmarkedstjenester (arbeidsmarkedsloven) gir departementet hjemmel til å gi forskrifter med nærmere regler om formål, innhold, personkrets mv. for arbeidsmarkedstiltakene, tilskudd som gis til tiltaksarrangører samt vilkår for og størrelsen på ytelser til tiltaksdeltakere og andre arbeidssøkere.

I tillegg til disse ordningene, som er rettet mot arbeidssøkere, tiltaksdeltakere og tiltaksarrangører, administrerer Arbeids- og velferdsetaten enkelte tilskuddsordninger som er rettet mot arbeidsgivere, arbeidstakere og personer under utdanning, som for eksempel de ulike IA-virkemidlene og ordningen med Arbeids- og utdanningsreiser. I og med at det ikke er hjemmel for å gi nærmere forskrifter om disse ordningene i arbeidsmarkedsloven, er disse i dag hjemlet i Stortingets årlige budsjettvedtak.

Det vil være hensiktsmessig å kunne gi nærmere forskrifter etter arbeidsmarkedsloven også for de ordningene som er rettet mot andre grupper enn arbeidssøkere, tiltaksdeltakere og tiltaksarrangører. Departementet foreslår derfor at det i arbeidsmarkedsloven § 13 gis en hjemmel for at departementet kan gi forskrifter med nærmere vilkår for og størrelsen på tilskudd til arbeidsgivere og nærmere vilkår for og størrelsen på ytelser som gis til arbeidstakere og for personer under utdanning.

Departementet viser til lovforslaget.

5.1.3 Ikrafttredelse. Økonomiske og administrative konsekvenser

Departementet foreslår at endringen trer i kraft straks.

Forslaget har ingen særskilte økonomiske eller administrative konsekvenser.

6 Endring i lov om lønnsplikt under permittering

6.1 Ny hjemmel til å gi forskrift om beregning av perioden med fritak fra lønnsplikt – permitteringslønnsloven § 3

6.1.1 Innledning og bakgrunn

Permittering innebærer at arbeidsgiver midlertidig fritas fra lønnsplikt, samtidig som arbeidstakere fritas fra arbeidsplikt. Vilkårene for å permittere følger av avtaleverket mellom partene i arbeidslivet og av ulovfestet sedvanerett.

Lov om lønnsplikt under permittering (permitteringslønnsloven) gir regler om når arbeidsgiver har lønnsplikt under permittering, hvordan man beregner lønnen og perioden for fritak fra lønnsplikten. Loven gir liten veiledning om beregningen av perioden med fritak fra lønnsplikten, ut over at lønnsplikten gjeninntrer når arbeidstaker har vært permittert i en periode på til sammen 26 uker i løpet av en periode på 18 måneder. Permitteringslønnsloven gir hjemmel for å gi forskrift om forlengelse av denne perioden. I henhold til forskrift 14. desember 2005 nr. 1486 om adgang til å permittere utover begrensningen i lov om lønnsplikt under permittering er perioden med fritak fra lønnplikt under permittering fastsatt til 30 uker i løpet av en 18 månedersperiode. Denne forskriftshjemmelen gjelder kun utvidelse av perioden.

Departementet foreslår en ny hjemmel til å gi forskrifter om hvordan denne perioden beregnes.

6.1.2 Departementets vurderinger og forslag

Folketrygdloven kap. 4 med tilhørende forskrifter har regler om permittertes rett til dagpenger. I Ot.prp. nr. 11 (1987–88) Om lov om lønnsplikt under permittering, er det uttalt at det skal være en sammenheng mellom arbeidsgivers fritak fra lønnsplikt og rett til dagpenger under permittering. Den perioden arbeidsgiver i henhold til permitteringslønnsloven § 3 er fritatt fra lønnsplikt under permittering, bør dermed samsvare med den perioden den permitterte i henhold til dagpengeregelverket kan få dagpenger. Under forutsetning av at de generelle vilkårene for rett til dagpenger ellers er til stede, har permitterte som hovedregel rett til dagpenger i den perioden arbeidsgiver er fritatt fra lønnsplikt under permittering. Dette går klart frem i forskrift 16. september 1998 nr. 890 om dagpenger under arbeidsløshet § 6-7.

Beregningen av dagpengeperioden følger av reglene om meldeplikt, av beregningsreglene for ytelsen og av langvarig praksis. Når det gjelder beregning av perioden med fritak fra lønnsplikt etter permitteringslønnsloven, gir som nevnt, loven lite veiledning. Som regel vil perioden være sammenfallende, men ikke alltid. En person som er permittert fra en virksomhet, kan for eksempel få arbeid et annet sted i løpet av permitteringsperioden. Arbeid kan føre til at dagpengene bortfaller. Når det ikke blir utbetalt dagpenger, løper heller ikke dagpengeperioden. Perioden for permitterende arbeidsgivers fritak fra lønnsplikt, løper imidlertid fortsatt. Mellom partene i arbeidslivet er det også avtalt hvordan for eksempel kortvarige avbrudd i permitteringer skal påvirke permitteringen. I noen grad er konsekvensen av slike avtaler regulert i dagpengeregelverket, se for eksempel dagpengeforskriften § 6-4, hvor det fremgår at slike avbrudd ikke fører til at det må fremsettes nytt krav om dagpenger med nye ventedager, jf. folketrygdloven § 4-9. Som følge av manglende hjemmel til å gi forskrifter, er det ikke gitt tilsvarende bestemmelser om betydningen for beregningen av perioden med fritak fra lønnsplikten.

Den ulovfestede praksis som har utviklet seg når det gjelder beregningen av fritaksperioden, er dels utledet av tolkning av bestemmelsene om permittering i avtaleverket mellom partene i arbeidslivet, og dels bygger den på sammenhengen med regelverket for dagpenger under permittering. Selv om gjeldende praksis i all hovedsak fremstår som uomtvistet, kan det være vanskelig å se dette bare ut ifra den mer generelle ordlyden i permitteringslønnsloven. Departementet foreslår derfor å etablere en lovhjemmel som gir mulighet for forskriftsregulering av beregningen, og at hjemmelen uttrykkelig fastslår at departementet kan gi bestemmelser om betydningen av avbrudd i permitteringen.

Departementet viser til lovforslaget § 3.

6.1.3 Ikrafttredelse. Økonomiske og administrative konsekvenser

Departementet foreslår at endringen trer i kraft straks.

Forslaget har ingen særskilte økonomiske eller administrative konsekvenser.

7 Endringer i lov om pensjonsordning for sykepleiere

7.1 Innledning og bakgrunn

Styret i pensjonsordningen for sykepleiere har tidligere foreslått enkelte oppdateringer og presiseringer i sykepleierpensjonsloven. Forslagene er en formalisering av gjeldende praksis og vil innebære at sykepleierpensjonsloven samsvarer med lov om Statens pensjonskasse når det gjelder de aktuelle bestemmelsene.

7.2 Utbetaling av restpensjon i forbindelse med dødsfall

Alders- og uførepensjon fra pensjonsordningen for sykepleiere løper ut måneden etter dødsmåneden, men løper ytterligere en måned dersom avdøde etterlater seg ektefelle. Departementet foreslår at det, på samme måte som i lov om Statens pensjonskasse, presiseres at slik restpensjon skal utbetales til ektefellen, eller til dødsboet dersom avdøde ikke etterlot seg ektefelle.

Det foreslås at slik presisering tas inn som nye fjerde og femte punktum i § 11 første ledd.

Det vises til lovforslaget.

7.3 Inntektsprøving av enke-/enkemannspensjon

For de tilfellene en enke- eller enkemannspensjon fra pensjonsordningen for sykepleiere i utgangspunktet skal reduseres på grunn av ervervsinntekt, det vil si med samme forventede ervervsinntekt som er lagt til grunn i folketrygden, skal pensjonen mellom fylte 67 og 70 år likevel bare avkortes dersom vedkommende faktisk har ervervsinntekt. Dette følger i dag av § 20. Etter fast praksis avkortes pensjonen uansett ikke når enken eller enkemannen har fylt 70 år. Dette er ikke nedfelt i sykepleierpensjonsloven, men følger blant annet av lov om Statens pensjonskasse. Det foreslås at dette presiseres i sykepleierpensjonsloven.

Departementet viser til lovforslaget.

7.4 Ikrafttredelse. Økonomiske og administrative konsekvenser

Departementet foreslår at endringene trer i kraft straks. De foreslåtte endringene har ingen økonomiske eller administrative konsekvenser.

8 Merknader til de enkelte paragrafene i lovforslaget

8.1 Merknader til endringene i lov 6. juli 1957 nr. 26 om samordning av pensjons- og trygdeytelser

Til § 24 nr. 3

Paragrafen har supplerende bestemmelser om samordning av enke- og enkemannspensjon fra offentlig tjenestepensjonsordning med alderspensjon fra folketrygden etter kap. 19 fra 1. januar 2011. Dersom en person med enke- eller enkemannspensjon fra tjenestepensjonsordningen tar ut alderspensjon fra folketrygden før 67 år, skal tjenestepensjonen ikke samordnes med alderspensjonen, men med den gjenlevendepensjonen vedkommende ville hatt rett til fra folketrygden dersom alderspensjonen ikke var tatt ut.

Nr. 3 fjerde punktum har regler om fraskiltes enke- og enkemannspensjon. Opphevingen av bestemmelsen innebærer at enke- eller enkemannspensjonen til en fraskilt ektefelle ikke skal samordnes mellom 62 til 67 år i de tilfellene den fraskilte ikke har rett til gjenlevendepensjon fra folketrygden. Se punkt 4.1.

Til § 24 nr. 5

Bestemmelsen har regler om regulering av samordningsfradragene for alderspensjon fra folketrygden. Det blir vist til reguleringsbestemmelsene i folketrygdloven § 19-14, blant annet til § 19-14 tredje ledd, som imidlertid skal være fjerde ledd. Dette blir nå rettet opp. Se punkt 4.2.

8.2 Merknader til endringene i lov 22. juni 1962 nr. 12 om pensjonsordning for sykepleiere

Til § 11

Paragrafen har blant annet bestemmelser om når en alderspensjon skal begynne å løpe og hvor lenge den kommer til utbetaling. I nytt fjerde og femte punktum i første ledd blir det presisert at restpensjon ved en alders- eller uførepensjonists død skal utbetales til ektefellen, eller til boet dersom avdøde ikke etterlot seg ektefelle. Bestemmelsen vil svare til lov om Statens pensjonskasse § 44 tredje ledd. Se punkt 7.2.

Til § 20

Paragrafen har bestemmelser om reduksjon av enke- og enkemannspensjon etter bruttoordningen (overgangsordningen) når enken eller enkemannen har egen alders- eller uførepensjon eller har ervervsinntekt. Første ledd bokstav b andre ledd har blant annet bestemmelser om ervervsprøving når gjenlevende ektefelle har fylt 67 år. I nytt siste punktum til første ledd bokstav b annet ledd presiseres det at pensjonen ikke skal reduseres på grunn av ervervsinntekt når gjenlevende ektefelle er fylt 70 år. Innholdet i bestemmelsen svarer til lov om Statens pensjonskasse § 36 første ledd første punktum. Se punkt 7.3.

8.3 Merknader til endringen i lov 6. mai 1988 nr. 22 om lønnsplikt under permittering

Til § 3 (2) nytt femte ledd

Forslaget etablerer hjemmel for å gi forskrifter om hvordan perioden med fritak for arbeidsgivers lønnsplikt under permittering skal beregnes. Se punkt 6.

8.4 Merknader til endringene i lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd

Til § 4-24 annet ledd bokstav b

Det er ikke mulig å fylle vilkårene for dagpenger og arbeidsavklaringspenger samtidig. Bestemmelsen er derfor ikke i bruk og oppheves. Se punkt 2.1.

Til § 4-25 første ledd bokstav b

Det er ikke mulig å fylle vilkårene for dagpenger og arbeidsavklaringspenger samtidig. Bestemmelsen er derfor ikke i bruk og oppheves. Se punkt 2.1.

Til § 15-14

Opphevelsen av regelen om samordning av overgangsstønad til enslig mor eller far mot alderspensjon fra folketrygden har sammenheng med innføringen av fleksibel alderspensjon fra folketrygden. Se punkt 2.2.

Til § 19-17 nytt tredje ledd

Paragrafen har bestemmelser om at en gift/samboende alderspensjonist kan gi avkall på pensjonen dersom dette pensjonsmessig vil lønne seg for pensjonistparet. I nytt tredje ledd bestemmes det at når avkallet trekkes tilbake, skal alderspensjonen beregnes som om vedkommende hadde mottatt hel alderspensjon fra det tidspunktet avkallet i sin tid ble gitt. Se punkt 2.3.

Til § 20-20 fjerde og femte ledd

Paragrafen har bestemmelser om garanti for opptjente rettigheter. Endringen i fjerde ledd er en presisering av at heller ikke økt trygdetid etter fylte 67 år skal påvirke beregningen av garantitillegget. I nytt femte ledd bestemmes det at det er sivilstanden på uttakstidspunktet som skal legges til grunn dersom alderspensjonen tas ut på et senere tidspunkt enn ved 67 år. Nåværende femte ledd blir nytt sjette ledd. Se punkt 2.4.

8.5 Merknader til endringen i lov 10. desember 2004 nr. 76 om arbeidsmarkedstjenester

Til § 13 nytt annet ledd

Det åpnes for å gi forskrifter også om ordninger som retter seg mot arbeidsgivere og arbeidstakere, samt personer under utdanning. Dette omfatter bl.a. ordninger som IA-virkemidlene og arbeids- og utdanningsreiser. Se punkt 5.

8.6 Merknader til endringene i lov 16. desember 2011 nr. 59 om endringer i folketrygdloven (ny uføretrygd og alderspensjon til uføre)

Til § 3-2 fjerde ledd bokstav a

Paragrafen inneholder regler om grunnpensjon. Endringen i fjerde ledd bokstav a medfører at begrepet ”foreløpig uføretrygd” blir tatt ut som følge av at regelen om foreløpig uføretrygd i § 12-19 blir opphevet. Se punkt 3.3.

Til § 3-5

Paragrafen gir regler om trygdetid. Det blir gjort en ren teknisk oppretting av paragrafen ved at andre ledd blir første ledd og så videre til og med nåværende sjette og sjuende ledd som blir henholdsvis femte og sjette ledd. Se punkt 3.2.

Til § 3-26 tredje ledd bokstav a

Paragrafen gjelder regler om reduksjon av ektefelletillegg og barnetillegg på grunn av inntekt. Endringen i tredje ledd bokstav a medfører at begrepet ”foreløpig uføretrygd” blir tatt ut som følge av at regelen om foreløpig uføretrygd i § 12-19 blir opphevet. Se punkt 3.3.

Til endringen av innledningen til kapittel 12

I innledningen til kapittel 12 framgår det en strekpunktliste med oversikt over kapitlets bestemmelser. Det siste strekpunktet om foreløpig uføretrygd tas ut som følge av at regelen om foreløpig uføretrygd i § 12-19 blir opphevet. Se punkt 3.3.

Til opphevingen av § 12-19

Paragrafen har regler om foreløpig uføretrygd. Bestemmelsen foreslås opphevet som følge av at bestemmelsen om foreløpig uførepensjon ble opphevet fra 1. januar 2012. Se punkt 3.3.

Til § 19-4

Paragrafen har regler om alder som vilkår for rett til å få alderspensjon. Endringen medfører at begrepet ”foreløpig uføretrygd” blir tatt ut som følge av at § 12-19 foreløpig uføretrygd blir opphevet.

I tillegg skal endringen av betegnelsen ”uførepensjon” til ”uføretrygd” som ble gjennomført ved endringslov 16. desember 2011 nr. 59, gjennomføres i første ledd tredje punktum og ikke i andre punktum. Se punkt 3.3.

Til § 20-2 nytt tredje punktum

Paragrafen har regler om alder som vilkår for rett til å få alderspensjon. Endringen i tredje punktum medfører at begrepet ”foreløpig uføretrygd” blir tatt ut som følge av at § 12-19 om foreløpig uføretrygd blir opphevet. Se punkt 3.3.

Til § 20-10 nytt sjuende ledd

Paragrafen har bestemmelser om trygdetid ved fastsettelse av garantipensjon. Det blir gjort en ren teknisk oppretting. Ved endringslov 25. november 2011 nr. 43 fikk paragrafen et nytt sjette ledd om omregning av pensjonen som følge av endringer i medlemskap og tilhørende forskriftshjemmel. Denne bestemmelsen blir nytt sjuende ledd. Samtidig beholdes det sjette ledd som ble innført ved lovendring 16. desember 2011 nr. 59 som sjette ledd. Se punkt 3.4.

Tilråding

Arbeidsdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endringer i folketrygdloven og i enkelte andre lover (samleproposisjon).

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak til lov om endringer i folketrygdloven og i enkelte andre lover i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til lov om endringer i folketrygdloven og i enkelte andre lover

I

I lov 6. juli 1957 nr. 26 om samordning av pensjons- og trygdeytelser gjøres følgende endringer:

§ 24 nr. 3 fjerde punktum oppheves.

§ 24 nr. 5 skal lyde:

5. Samordningsfradrag for alderspensjon fra folketrygden reguleres etter folketrygdloven § 19-14 annet, fjerde og sjuende ledd.

II

I lov 22. juni 1962 nr. 12 om pensjonsordning for sykepleiere gjøres følgende endringer:

§ 11 første ledd nytt fjerde og femte punktum skal lyde:

Restpensjonen utbetales til ektefellen. Etterlater pensjonisten seg ikke ektefelle, skjer utbetalingen til boet.

§ 20 første ledd bokstav b annet ledd nytt tredje punktum skal lyde:

Har gjenlevende fylt 70 år, reduseres ikke pensjonen på grunn av ervervsinntekt.

III

I lov 6. mai 1988 nr. 22 om lønnsplikt under permittering skal § 3 (2) nytt femte ledd lyde:

Departementet kan gi forskrift om beregning av perioden før arbeidsgivers lønnsplikt gjeninntrer, jf. første ledd, herunder om at avbrudd i permitteringen kan få betydning for beregningen, selv om arbeidsgiver betaler lønn.

IV

I lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd gjøres følgende endringer:

§ 4-24 annet ledd bokstav b oppheves.

§ 4-25 første ledd bokstav b oppheves.

§ 15-14 skal lyde:

§ 15-14 Forholdet til andre folketrygdytelser m.m.

Overgangsstønad etter dette kapitlet faller bort i den utstrekning vedkommende mottar ytelser til livsopphold fra folketrygden i form av pensjon eller overgangsstønad som gjenlevende ektefelle, uførepensjon eller tilsvarende ytelser fra utlandet. Det samme gjelder når vedkommende mottar avtalefestet pensjon som det godskrives pensjonspoeng for, se § 3-19 sjette ledd.

§ 19-17 nytt tredje ledd skal lyde:

Dersom avkall på rett til alderspensjon senere trekkes tilbake, skal pensjonen beregnes som om vedkommende har mottatt hel alderspensjon fra det tidspunkt det ble gitt avkall på den.

§ 20-20 fjerde og femte ledd skal lyde:

Garantitillegget endres ikke som følge av pensjonsopptjeningog økt trygdetid etter fylte 67 år.

Dersom alderspensjonen tas ut etter fylte 67 år, skal sivilstand på uttakstidspunktet legges til grunn ved beregning av garantitillegget.

Nåværende femte ledd blir nytt sjette ledd.

V

I lov 10. desember 2004 nr. 76 om arbeidsmarkedstjenester skal § 13 nytt annet ledd lyde:

Departementet kan fastsette nærmere vilkår for og størrelsen på tilskudd til arbeidsgivere, og vilkår for og størrelsen på ytelser som gis til arbeidstakere og personer under utdanning.

Nåværende annet ledd blir nytt tredje ledd.

VI

I lov 16. desember 2011 nr. 59 om endringer i folketrygdloven (ny uføretrygd og alderspensjon til uføre) gjøres følgende endringer i del I:

Endringen av § 3-2 fjerde ledd bokstav a skal lyde:

a) som får uføretrygd eller alderspensjon,

Endringen av § 3-5 skal lyde:

§ 3-5 Trygdetid ved beregning av ytelser etter kapitlene 16, 17, 18 og 19

Som trygdetid etter kapitlene 16, 17, 18 og 19 regnes tidsrom etter 1. januar 1967 da en person fra fylte 16 år til og med det året han eller hun fylte 66 år, har vært medlem i trygden med rett til ytelser etter pensjonskapitlene. Også tidsrom mellom 1. januar 1937 og 1. januar 1967 regnes som trygdetid dersom vedkommende da ville ha fylt vilkårene for medlemskap som nevnt.

I tillegg regnes som trygdetid kalenderår da medlemmet fyller 67 til og med 75 år og opptjener pensjonspoeng.

Et kalenderår som medlemmet har opptjent pensjonspoeng i, regnes som et helt års trygdetid.

Som trygdetid regnes også

a) framtidig trygdetid for den avdøde ved beregning av pensjon eller overgangsstønad til gjenlevende ektefelle, se § 3-7

b) framtidig trygdetid for en tidligere familiepleier i tidsrommet fra pleieforholdet opphørte, til og med det året vedkommende fyller 66 år. Bestemmelsene i § 3-6 tredje ledd gjelder tilsvarende.

Når samlet trygdetid utgjør minst tre år, avrundes trygdetiden til nærmeste hele år.

Trygdetid i alderspensjoner medregnes fra utløpet av det året ligningen for det aktuelle året er ferdig.

For en alderspensjonist som ved fylte 67 år hadde rett til uføretrygd etter kapittel 12, skal trygdetiden minst svare til trygdetiden for uføretrygden.

Trygdetid etter andre ledd regnes som botid, se §§ 17-4, 18-3 og 19-3. Som botid regnes også tidsrom som medlem i trygden i år da vedkommende opptjente pensjonspoeng etter tredje ledd.

Endringen av § 3-26 tredje ledd bokstav a skal lyde:

a) pensjonsytelser, overgangsstønad og uføretrygd fra folketrygden

I endringen ”Innledningen til kapittel 12 skal lyde: ” oppheves siste strekpunkt.

Endringen ”Nåværende § 12-16 blir ny § 12-19 og skal lyde:” oppheves.

Endringen ”§ 19-4 første ledd andre punktum skal lyde:

Det gis ikke alderspensjon til en person som mottar uføretrygd eller foreløpig uføretrygd etter en uføregrad på 100 prosent.”

skal lyde: ”§ 19-4 tredje punktum skal lyde:

Det gis ikke alderspensjon til en person som mottar uføretrygd etter en uføregrad på 100 prosent.”

Endringen av § 20-2 nytt tredje punktum skal lyde:

Det gis ikke alderspensjon til en person som mottar uføretrygd etter en uføregrad på 100 prosent.

Etter endringen av § 20-10 og foran endringen av § 20-14 skal ny endring lyde:

§ 20-10 nåværende sjette ledd blir nytt sjuende ledd.

VII

Loven trer i kraft straks, med unntak av endringen i samordningsloven § 24 nr. 3 som trer i kraft fra den tid Kongen bestemmer.