Prop. 75 S

(2022–2023)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

Samtykke til godkjennelse av EØS-komiteens beslutning nr. 28/2023 av 3. februar 2023 om innlemmelse i EØS-avtalen av forordning (EU) nr. 2019/128 om opprettelse av et europeisk senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop) og oppheving av rådsforordning (EØF) nr. 337/75

Tilråding fra Utenriksdepartementet 31. mars 2023, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Støre)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Bakgrunn

Forordning (EU) 2019/128 av 16. januar 2019 gjelder opprettelse av et europeisk senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop). Forordningen erstatter rådsforordning (EØF) nr. 337/75 om opprettelse av et europeisk senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop).

Siden gjennomføringen av EØS-komiteens beslutning vil ha flerårige budsjettmessige konsekvenser, er Stortingets samtykke til deltakelse i EØS-komiteens beslutning nødvendig, i samsvar med Grunnloven § 26 annet ledd.

EØS-komitébeslutning nr. 28/2023 av 3. februar 2023 og forordning (EU) 2019/128 i uoffisiell norsk oversettelse følger som trykte vedlegg til proposisjonen.

2 Generelt om europeisk senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop)

European Centre for the Development of Vocational Training (Cedefop) er et desentralisert EU-byrå med ansvar for å fremme og utvikle yrkesfaglig utdanning og opplæring i EU. Cedefop er lokalisert i Thessaloniki i Hellas. Senterets oppgaver omfatter å forbedre og formidle kunnskap og erfaringer, bidra til politikkutvikling gjennom forskningsbaserte gjennomganger, og legge til rette for kunnskapsdeling mellom EU og nasjonale aktører. Senterets overordnede mål er å fremme utvikling og implementering av EUs politikk innen fag- og yrkesopplæring, samt utvikling og implementering av kompetanse og kvalifikasjoner ved å samarbeide med Europakommisjonen, medlemsstatene og arbeidslivets parter.

Siden etableringen av senteret i 1975, har Cedefop spilt en viktig rolle i å støtte utviklingen av en felles europeisk politikk på området. Samtidig har politikken om fag- og yrkesopplæring utviklet seg under påvirkning av et skiftende arbeidsmarked, teknologisk og digital utvikling og økende arbeidsmobilitet. Også i Europa er det stor oppmerksomhet om fremtidig kompetansebehov, ulike karriereutsikter for unge og livslang læring. Med en aldrende befolkning og et samfunn i omstilling, er det viktig å stå sammen om felles politikk. Å bygge ned barrierer, bl.a. gjennom å forstå og anerkjenne fag- og yrkeskvalifikasjoner på tvers av landegrenser, kan bidra til å åpne muligheter og løse utfordringer samfunnet står i.

Cedefops oppgaver omfatter å tilgjengeliggjøre og samle informasjon om utviklingen av fag- og yrkesopplæring. Cedefop publiserer bl.a. siste nytt på feltet gjennom nettpublikasjoner om identifisering av ferdighetsbehov, forståelse for kvalifikasjoner, analyse av politikk og utvikling av livslang læring. Senteret utarbeider og publiserer nasjonale rapporter om EUs medlemsstater, og om Island og Norge. Senteret publiserer også statistikk og indikatorer, med analyser av trender, og utvikler flerspråklige ordlister med nøkkelbegreper brukt i fag- og yrkesopplæring i Europa.

Cedefops virksomhet har bidratt til å heve og synliggjøre felles prioriteringer for å gjøre fag- og yrkesopplæring mer relevant og attraktivt, både for arbeidsgivere og arbeidstakere. Cedefops bidrag har vært betydelig, og har bidratt til å støtte omstilling i økonomien og samfunnet, herunder det digitale og det grønne skiftet.

Cedefops analyser og kunnskapsgjennomganger har forbedret forståelsen av styrker og svakheter ved systemet rundt fag- og yrkesopplæring. Cedefop har bidratt til å utvikle nye måter å validere ferdigheter og uformell læring, og nye veier til kvalifikasjoner. Cedefop samler beslutningstakere, arbeidslivsparter, forskere, eksperter og andre fag- og yrkesopplæringsaktører fra hele EU, Island og Norge som representerer nasjonale, regionale og sektorielle interesser. Byrået har også satt et tydelig preg på EUs politiske dagsorden for fag- og yrkesopplæring.

Senteret ble etablert i 1975. I 1996 ble det inngått en bilateral avtale mellom Kunnskapsdepartementet og Cedefop. 1996-avtalen var en utvidelse av en bilateral avtale fra 1994 om deltakelse i enkelte av Cedefops aktiviteter. 1996-avtalen innebar deltakelse i alle Cedefops aktiviteter. Innlemmelse i EØS-avtalen av forordning (EU) nr. 2019/128 (Cedefop) vil erstatte dagens bilaterale avtale mellom Kunnskapsdepartementet og Cedefop av 1996.

3 Nærmere om innholdet i forordningen

Forordningen om opprettelse av et europeisk senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop) gir overordnede føringer for byrådeltakelsen.

Artiklene 1-2 gir generelle bestemmelser for byrået. Artikkel 1 fastslår at forordningen oppretter byrået, samt at forordningen definerer byråets mål. Det overordnete målet for byrået er å fremme utvikling og implementering av EUs politikk innen hhv. fag- og yrkesopplæring, kompetanse og kvalifikasjoner. Dette gjøres ved samarbeid mellom Europakommisjonen, medlemsstatene og arbeidslivets parter. For dette formål skal Cedefop forbedre og formidle kunnskap og erfaringer, bidra til politikkutvikling gjennom forskningsbaserte gjennomganger, og legge til rette for kunnskapsdeling mellom EU og nasjonale aktører.

Artikkel 2 beskriver byråets oppgaver.

Artiklene 3-11 beskriver byråets organisering og administrative struktur. Artikkel 4 angir nærmere beskrivelse av styrets sammensetning. Artikkel 5 beskriver funksjonen til byråets styre nærmere. Artikkel 6 omtaler utarbeidelse av årlig og flerårig arbeidsprogram. Artikkel 7 angir bestemmelser om oppnevning av styreleder. Artikkel 8 angir bestemmelser for styrets møtevirksomhet. Artikkel 9 angir bestemmelser om styrets avstemningsregler. Artikkel 10 omtaler forholdet mellom styret og styrets arbeidsutvalg. Artikkel 11 angir bestemmelser om daglig leders ansvar.

Artiklene 12-16 angir bestemmelser om byråets finansering og budsjett. Artikkel 12 fastslår bestemmelser om årlig budsjett. Artikkel 13 omtaler fastsettelse av budsjett. Artikkel 14 fastslår gjennomføring av budsjett. Artikkel 15 angir bestemmelser om regnskapsavleggelse og ansvarsfrihet. Artikkel 16 angir finansielle bestemmelser.

Artiklene 17-19 angir personalreglement og ansettelsesvilkår. Artikkel 17 angir generelle personalbestemmelser. Artikkel 18 angir bestemmelser for daglig leder. Artikkel 19 angir bestemmelser for bruken av utsendte nasjonale eksperter og andre ansatte.

Artiklene 20-30 angir generelle bestemmelser. Artikkel 20 fastslår at Cedefop skal ha status som juridisk person, og ha hovedsete i Thessaloniki, Hellas. Artikkel 21 fastslår at EUs regler om privilegier og immuniteter skal gjelde for Cedefops ansatte. Artikkel 22 angir byråets språkordning. Artikkel 23 omtaler byråets krav om offentlighet og innsyn samt håndtering av personopplysninger. Artikkel 24 omtaler bedrageribekjempelse. Artikkel 25 angir bestemmelser for sikkerhet og beskyttelse av gradert og ikke-gradert sensitiv informasjon. Artikkel 26 omtaler ansvarsforhold. Artikkel 27 omtaler utarbeidelse av forhånds- og etterevalueringer. Artikkel 28 fastslår at Cedefop skal være gjenstand for undersøkelser av Den europeiske ombudsmann. Artikkel 29 omtaler samarbeid med tredjeland og internasjonale organisasjoner. Artikkel 30 angir bestemmelser om vertsstatsavtale og vilkår for drift.

Artiklene 31-33 angir overgangsbestemmelser mellom ny og gammel forordning. Artikkel 31 angir overgangsbestemmelser for styret. Artikkel 32 angir overgangsbestemmelser for ansatte. Artikkel 33 angir budsjettmessige overgangsbestemmelser.

Artiklene 34-36 angir sluttbestemmelser. Artikkel 34 fastslår bestemmelser for oppheving. Artikkel 35 omtaler gyldighet av de interne reglene vedtatt av styret. Artikkel 36 fastslår tidspunktet forordningen får anvendelse fra.

4 Beslutningen i EØS-komiteen

EØS-komiteens beslutning nr. 28/2023 av 3. februar 2023 innebærer en endring i EØS-avtalens protokoll 31 artikkel 4. EØS-komiteens beslutning om deltakelse i europeisk senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop) inneholder en innledning og tre artikler.

I innledningen blir det vist til artikkel 86 og 98 i EØS-avtalen som gjør det mulig for EØS-komiteen å endre vedleggene til avtalen gjennom beslutning i EØS-komiteen. Det er videre beskrevet hvordan EØS/EFTA-statenes deltakelse skal bidra til samarbeid som omfattes av virksomheten til byrået.

Artikkel 1 slår fast at avsnitt 6 i protokoll 31, artikkel 4 blir erstattet av en omtale av at EØS/EFTA-statene fra 1. januar 2023 deltar i aktiviteter i Det europeiske senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop). Artikkel 1 angir generelle bestemmelser for deltakelsen. Artikkel 1 fastslår at forordningen etablerer Cedefop som en del av EØS-avtalen, med virkning fra 1. januar 2023. Videre beskrives rammer for deltakelsen, herunder medlemslandenes forpliktelse til å bidra økonomisk til byråets virksomhet, deltakelse uten stemmerett og senterets juridiske stilling.

Artikkel 2 fastslår at forordningen trer i kraft dagen etter siste notifikasjon i henhold til artikkel 103(1) i EØS-avtalen, og har anvendelse fra 1. januar 2023.

Artikkel 3 fastslår at forordningen kunngjøres i EØS-delen av, og i EØS-tillegget til, Official Journal of the European Union.

5 Økonomiske og administrative konsekvenser

Senteret ble etablert i 1975, og Norge har deltatt i Cedefops aktiviteter gjennom en bilateral avtale siden 1996. Ved å innlemme forordningen om Cedefop i EØS-avtalen, strømlinjeformes betalingen fra EØS/EFTA-statene til underliggende EU-byråer. Det anses positivt både av EØS/EFTA-statene og av Europakommisjonen. Innlemmelsen er derfor først og fremst en administrativ forenkling av EØS/EFTA-statenes innbetaling av kontingent til Cedefop.

Forordningen forplikter EØS/EFTA-statene til å bidra til å finansiere Cedefops aktiviteter, og til å delta i Cedefops styre uten stemmerett.

Dagens bilaterale avtale mellom Kunnskapsdepartementet og Cedefop har blitt forvaltet av Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse (HK-dir). Avtalen ble inngått i 1996, som en utvidelse av en bilateral avtale fra 1994 om deltakelse i enkelte av Cedefops aktiviteter. Avtalen innebar deltakelse i alle Cedefops aktiviteter, og Kunnskapsdepartementet har siden den gang betalt årlig kontingent for deltakelsen. Innlemmelse av kontingent i EØS-avtalen vil i praksis bety en videreføring av deltakelsen som er nedfelt i den bilaterale avtalen. Det omfatter full deltakelse i byråets aktiviteter.

EØS/EFTA-statenes finansielle bidrag til Cedefop bestemmes i henhold til EØS-avtalens artikkel 82 nr. 1 bokstav a) og protokoll 32. Bidraget reflekterer den relative andelen hver stats BNP utgjør i forhold til summen av dette beløpet og EU-statenes BNP samlet, og kalles proporsjonalitetsfaktor. De årlige utgiftene vil utgjøre om lag 5–6 mill. kroner. Deltakelsen i Cedefop finansieres innenfor rammen av Kunnskapsdepartementets budsjett.

6 Vurdering og tilrådning

Norge deltar i 31 av EUs byråer. Innlemmelse av Cedefop i EØS-avtalen bidrar til å strømlinjeforme de administrative prosessene med kontingentbetaling til byrået. Dette er gjort også for flere andre EU-byråer der EØS/EFTA-statene betaler kontingent. Innlemmelse av Cedefop i EØS-avtalen betyr i praksis en annen måte å organisere innbetaling av kontingenten på.

Fra norsk side er det relevant å delta i Cedefop ettersom byrået samler og utarbeider kunnskapsgrunnlag om utviklingen innen fag- og yrkesopplæring, og sammenligner dette på tvers av EUs medlemsstater samt Island og Norge. Dette gir verdifull informasjon og kunnskap om feltet. Samtidig vil deltakelse signalisere at Norge følger den europeiske utviklingen på området, og tar del i politikkutvikling og erfaringsutveksling. Cedefop har også en sentral rolle i å følge opp Osnabrück-deklarasjon om modernisering av fag- og yrkesopplæring, som også Norge har undertegnet. Cedefop kan også bistå land som ønsker råd innen spesielle fagfelt. Deltakelse vil også gi norske aktører tilgang til nettverk, konferanser og arrangementer hvor norsk fag- og yrkesopplæring kan synliggjøres.

Fag- og yrkesopplæring er et fagområde innen kunnskapssektoren hvor internasjonalt samarbeid er og vil bli viktig for å løse store samfunnsutfordringer.

Gjennomføring av rettsakten vil ikke kreve lov- eller forskriftsendringer.

Kunnskapsdepartementet tilrår godkjennelse av EØS-komiteens beslutning nr. 28/2023 av 3. februar 2023 om innlemmelse i EØS-avtalen av forordning (EU) nr. 2019/128 om opprettelse av et europeisk senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop) og oppheving av rådsforordning (EØF) nr. 337/75. Utenriksdepartementet slutter seg til dette.

Tilråding

Utenriksdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om samtykke til godkjennelse av EØS-komiteens beslutning nr. 28/2023 av 3. februar 2023 om innlemmelse i EØS-avtalen av forordning (EU) nr. 2019/128 om opprettelse av et europeisk senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop) og oppheving av rådsforordning (EØF) nr. 337/75.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om samtykke til godkjennelse av EØS-komiteens beslutning nr. 28/2023 av 3. februar 2023 om innlemmelse i EØS-avtalen av forordning (EU) nr. 2019/128 om opprettelse av et europeisk senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop) og oppheving av rådsforordning (EØF) nr. 337/75, i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om samtykke til godkjennelse av EØS-komiteens beslutning nr. 28/2023 av 3. februar 2023 om innlemmelse i EØS-avtalen av forordning (EU) nr. 2019/128 om opprettelse av et europeisk senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop) og oppheving av rådsforordning (EØF) nr. 337/75

I

Stortinget samtykker i godkjennelse av EØS-komiteens beslutning nr. 28/2023 av 3. februar 2023 om innlemmelse i EØS-avtalen av forordning (EU) nr. 2019/128 om opprettelse av et europeisk senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop) og oppheving av rådsforordning (EØF) nr. 337/75.

Vedlegg 1
EØS-komiteens beslutning nr. 28/2023 av 3. februar 2023 om endring av EØS-avtalens protokoll 31 om samarbeid på særlige områder utenfor de fire friheter

EØS-KOMITEEN HAR –

under henvisning til avtalen om Det europeiske økonomiske samarbeidsområde, heretter kalt EØS-avtalen, særlig artikkel 86 og 98,

og ut fra følgende betraktninger:

1) I henhold til artikkel 4 nr. 6 i protokoll 31 skal avtalepartene fremme et hensiktsmessig samarbeid mellom kompetente organisasjoner, institusjoner og andre organer på deres territorier der dette vil bidra til å styrke og utvide samarbeidet. Dette skal særlig gjelde saker som omfattes av virksomheten til Det europeiske senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop).

2) Samarbeidet mellom partene i EØS-avtalen bør utvides til å omfatte europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2019/128 av 16. januar 2019 om opprettelse av et europeisk senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop) og om oppheving av rådsforordning (EØF) nr. 337/75.[1]

3) EØS-avtalens protokoll 31 bør derfor endres for å gjøre et slikt utvidet samarbeid mulig fra 1. januar 2023 –

TRUFFET DENNE BESLUTNING:

Artikkel 1

I EØS-avtalens protokoll 31 skal teksten i artikkel 4 nr. 6 lyde:

«a) EFTA-statene skal, med virkning fra 1. januar 2023, delta i de aktivitetene som kan følge av følgende unionsrettsakt:

– 32019 R 0128: Europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2019/128 av 16. januar 2019 om opprettelse av et europeisk senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop) og om oppheving av rådsforordning (EØF) nr. 337/75 (EUT L 30 av 31.1.2019, s. 90).

b) EFTA-statene skal bidra finansielt til aktivitetene nevnt i bokstav a) i samsvar med EØS-avtalens artikkel 82 nr. 1 bokstav a) og protokoll 32.

c) EFTA-statene skal delta fullt ut, uten stemmerett, i Cedefops styre.

d) Som unntak fra artikkel 12 nr. 2 bokstav a) og artikkel 82 nr. 3 bokstav a) i Tilsettingsvilkår for andre tjenestemenn i Den europeiske union kan statsborgere i EFTA-stater som nyter fulle borgerrettigheter, tilsettes på kontrakt av Cedefops daglige leder.

e) Som unntak fra artikkel 12 nr. 2 bokstav e), artikkel 82 nr. 3 bokstav e) og artikkel 85 nr. 3 i Tilsettingsvilkår for andre tjenestemenn i Den europeiske union skal språkene nevnt i EØS-avtalens artikkel 129 nr. 1 anses av Cedefop, med hensyn til sine ansatte, som et av Unionens språk nevnt i artikkel 55 nr. 1 i traktaten om Den europeiske union.

f) Cedefop skal være en juridisk person. Det skal hos alle parter i EØS-avtalen nyte godt av den mest omfattende rettsevne en juridisk person kan ha i henhold til nasjonal lovgivning.

g) EFTA-statene skal tilstå Cedefop og dets ansatte privilegier og immunitet tilsvarende de som er omhandlet i protokollen om Den europeiske unions privilegier og immunitet.

h) Europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 1049/2001 av 30. mai 2001 om offentlig tilgang til Europaparlamentets, Rådets og Kommisjonens dokumenter skal ved anvendelse av forordning (EU) 2019/128 gjelde for alle Cedefops dokumenter som også angår EFTA-statene.»

Artikkel 2

Denne beslutning trer i kraft dagen etter at alle meddelelser etter EØS-avtalens artikkel 103 nr. 1 er inngitt.[2]

Den får anvendelse fra 1. januar 2023.

Artikkel 3

Denne beslutning skal kunngjøres i EØS-avdelingen av og EØS-tillegget til Den europeiske unions tidende.

Utferdiget i Brussel 3. februar 2023.

For EØS-komiteen

Nicolas von Lingen

Formann

Felleserklæring fra avtalepartene i forbindelse med EØS-komiteens beslutning nr. 28/2023 som innlemmer europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2019/128 i EØS-avtalen

Partene erkjenner at innlemmingen av denne rettsakten ikke berører den direkte anvendelsen av protokoll 7 om Den europeiske unions privilegier og immunitet på statsborgere i EFTA-stater på territoriet til den enkelte medlemsstat i Den europeiske union i henhold til artikkel 11 i nevnte protokoll.

Vedlegg 2
Europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2019/128 av 16. januar 2019 om opprettelse av et europeisk senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop) og oppheving av rådsforordning (EØF) nr. 337/75

EUROPAPARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPEISKE UNION HAR

under henvisning til traktaten om Den europeiske unions virkemåte, særlig artikkel 166 nr. 4 og artikkel 165 nr. 4,

under henvisning til forslag fra Europakommisjonen,

etter oversending av utkast til regelverksakt til de nasjonale parlamentene,

under henvisning til uttalelse fra Den europeiske økonomiske og sosiale komité[3] ,

etter samråd med Regionkomiteen,

etter den ordinære regelverksprosedyren[4] og

ut fra følgende betraktninger:

1) Det europeiske senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop) ble opprettet ved rådsforordning (EØF) nr. 337/75[5] for å bistå Kommisjonen med å oppmuntre til fremming og utvikling av yrkesrettet opplæring og tilleggsutdanning på unionsplan.

2) Cedefop har siden opprettelsen i 1975 spilt en viktig rolle når det gjelder å støtte utviklingen av en felles politikk for yrkesrettet utdanning og opplæring. Samtidig har det skjedd en utvikling av begrepet yrkesrettet opplæring og betydningen av det som følge av endrede arbeidsmarkeder, den teknologiske utviklingen, særlig på det digitale området, og økt arbeidstakermobilitet. Disse faktorene øker utfordringen med å tilpasse kompetanse og kvalifikasjoner bedre til en etterspørsel i stadig endring. Politikken for yrkesrettet opplæring har gjennomgått en tilsvarende utvikling og omfatter en rekke forskjellige instrumenter og initiativer, herunder de som er knyttet til ferdigheter og kvalifikasjoner og validering av læring, som nødvendigvis går lenger enn de tradisjonelle grensene for yrkesrettet utdanning og opplæring. Arten av Cedefops aktiviteter bør derfor defineres tydelig for bedre å gjenspeile dets nåværende aktiviteter, som i tillegg til yrkesrettet utdanning og opplæring også omfatter arbeid med ferdigheter og kvalifikasjoner, og terminologien som brukes for å beskrive Cedefops mål og oppgaver, bør tilpasses for å gjenspeile denne utviklingen.

3) I evalueringsrapporten om Cedefop fra 2013 fastslås det at forordning (EØF) nr. 337/75 bør endres, slik at Cedefops arbeid med ferdigheter inngår som en av dets oppgaver, og slik at arbeidet med politikkrapportering og felles europeiske verktøy og initiativer integreres tydeligere.

4) Støtte til gjennomføringen av en politikk for yrkesrettet utdanning og opplæring vil kreve at det fokuseres på grensesnittet mellom utdanning og opplæring og arbeidslivet for å sikre at kunnskapen, ferdighetene og kompetansen som erverves, støtter livslang læring, integrering og mulighet til sysselsetting på arbeidsmarkeder i endring, og er relevante for borgernes og samfunnets behov.

5) Forordning (EØF) nr. 337/75 er blitt endret flere ganger. Ettersom det skal gjøres ytterligere endringer, bør nevnte forordning av klarhetshensyn oppheves og erstattes.

6) Reglene for Cedefop bør, i den grad det er mulig og idet det tas hensyn til Cedefops trepartsstruktur, fastsettes i samsvar med prinsippene i den felles erklæringen fra Europaparlamentet, Rådet for Den europeiske union og Europakommisjonen om desentraliserte byråer av 19. juli 2012.

7) Ettersom de tre trepartsbyråene, nærmere bestemt Cedefop, Den europeiske stiftelse for bedring av leve- og arbeidsvilkårene (Eurofound) og Det europeiske byrå for helse og sikkerhet på arbeidsplassen (EU-OSHA), behandler spørsmål knyttet til arbeidsmarkedet, arbeidsmiljøet, yrkesrettet utdanning og opplæring og ferdigheter er det behov for en tett samordning dem imellom. Det er også behov for en tett samordning med Den europeiske opplæringsstiftelse (ETF). Cedefop bør i sitt arbeid derfor utfylle ETFs, Eurofounds og EU-OSHAs arbeid når de har sammenfallende interesseområder, og samtidig fremme verktøy som fungerer godt, f.eks. programerklæringer. Cedefop bør utforske forskjellige måter å forbedre effektiviteten og synergiene på, og bør i sine aktiviteter unngå overlapping med ETFs, Eurofounds, EU-OSHAs og Kommisjonens aktiviteter. Dersom det er relevant, bør Cedefop også bestrebe seg på å samarbeide effektivt med den interne forskningskapasiteten ved Unionens institusjoner og eksterne spesialiserte organer.

8) Kommisjonen bør rådføre seg med de viktigste berørte partene, herunder medlemmer av styret og medlemmer av Europaparlamentet, under evalueringen av Cedefop.

9) Cedefops, Eurofounds og EU-OSHAs trepartsstruktur er et svært godt uttrykk for den globale tilnærmingen som bygger på den sosiale dialogen mellom partene i arbeidslivet og Unionens og nasjonale myndigheter, noe som er ekstremt viktig for å finne felles og bærekraftige sosiale og økonomiske løsninger.

10) For å effektivisere beslutningsprosessen i Cedefop og bidra til å forbedre effektiviteten bør det innføres en styringsstruktur med to nivåer. For dette formål bør medlemsstatene, de nasjonale arbeidsgiver- og arbeidstakerorganisasjonene og Kommisjonen være representert i et styre som har fått den nødvendige myndigheten, herunder myndigheten til å vedta budsjettet og godkjenne programdokumentet. I programdokumentet, som inneholder Cedefops flerårige arbeidsprogram og årlige arbeidsprogram, bør styret fastsette de strategiske prioriteringene for Cedefops aktiviteter. Videre bør reglene som styret vedtar for å forebygge og håndtere interessekonflikter, inneholde tiltak som gjør det mulig å oppdage potensielle risikoer på et tidlig stadium.

11) For at Cedefop skal kunne fungere på riktig måte, bør medlemsstatene, de europeiske arbeidsgiver- og arbeidstakerorganisasjonene og Kommisjonen sikre at de som skal utnevnes til styret, har egnet kunnskap på området yrkesrettet utdanning og opplæring, ferdigheter og kvalifikasjoner for å kunne å treffe strategiske beslutninger og føre tilsyn med Cedefops aktiviteter.

12) Det bør nedsettes et arbeidsutvalg for styret som skal ha som oppgave å forberede styrets møter på en hensiktsmessig måte samt støtte dets beslutnings- og overvåkingsprosesser. I sin bistand til styret bør styrets arbeidsutvalg, dersom det av hasteårsaker er nødvendig, kunne treffe visse midlertidige beslutninger på vegne av styret. Styret bør vedta forretningsordenen for styrets arbeidsutvalg.

13) Daglig leder bør ha ansvar for den overordnede ledelsen av Cedefop i samsvar med den strategiske kursen fastsatt av styret, herunder den daglige administrasjonen og forvaltningen av finansielle og menneskelige ressurser. Daglig leder bør utøve den myndigheten som vedkommende har fått tildelt. Det bør være mulig å inndra denne myndigheten midlertidig under særlige omstendigheter, f.eks. ved interessekonflikter eller alvorlig mislighold av forpliktelsene i henhold til vedtektene for Den europeiske unions tjenestemenn (vedtektene for tjenestemenn).

14) Likhetsprinsippet er et grunnleggende prinsipp i unionsretten. Det krever at likestilling mellom kvinner og menn må sikres på alle områder, herunder på området sysselsetting, arbeid og lønn. Alle parter bør ha som mål å oppnå en balansert representasjon av kvinner og menn i styret og i styrets arbeidsutvalg. Styret bør forfølge dette målet når det gjelder styrets leder og nestledere sett under ett, det samme bør gruppene som representerer regjeringene og arbeidsgiver- og arbeidstakerorganisasjoner i styret, når det gjelder utpeking av vararepresentanter som skal delta på møtene i styrets arbeidsutvalg.

15) Cedefop har et kontaktkontor i Brussel. Muligheten til å drive dette kontoret bør opprettholdes.

16) De finansielle bestemmelsene og bestemmelsene om programplanlegging og rapportering knyttet til Cedefop bør oppdateres. I delegert kommisjonsforordning (EU) nr. 1271/2013[6] er det fastsatt at Cedefop skal foreta både forhånds- og etterevalueringer av de programmene og aktivitetene som medfører betydelige utgifter. Cedefop skal ta hensyn til disse evalueringene i sin flerårige og årlige programplanlegging.

17) For å sikre Cedefop full selvstendighet og uavhengighet og sette det i stand til å gjennomføre sine mål og oppgaver i samsvar med denne forordningen på egnet måte bør det gis et passende og eget budsjett med inntekter som hovedsakelig stammer fra et bidrag fra Unionens alminnelige budsjett. Unionens budsjettbehandling bør få anvendelse på Cedefop når det gjelder Unionens bidrag og enhver annen støtte som ytes over Unionens alminnelige budsjett. Cedefops regnskap bør revideres av Revisjonsretten.

18) Oversettelsestjenestene som er nødvendige for Cedefops arbeid, bør utføres av Oversettelsessenteret for Den europeiske unions organer (Oversettelsessenteret). Cedefop bør arbeide sammen med Oversettelsessenteret for å fastsette indikatorer for kvalitet, tidsrammer og fortrolighet for tydelig å identifisere Cedefops behov og prioriteringer og skape åpne og objektive framgangsmåter for oversettelsesprosessen.

19) Bestemmelser som gjelder Cedefops personale, bør være i samsvar med vedtektene for tjenestemenn og tjenestevilkårene for andre ansatte i Unionen (tjenestevilkårene for andre ansatte) fastsatt ved rådsforordning (EØF, Euratom, ECSC) nr. 259/68[7] .

20) Cedefop bør treffe de tiltakene som er nødvendige for å sikre en sikker håndtering og behandling av fortrolig informasjon. Ved behov bør Cedefop vedta sikkerhetsregler tilsvarende dem som er fastsatt i kommisjonsbeslutning (EU, Euratom) 2015/443[8] og kommisjonsbeslutning (EU, Euratom) 2015/444[9] .

21) Det er nødvendig å fastsette overgangsbestemmelser for budsjettet og overgangsbestemmelser som gjelder styret og personalet, for å sikre at Cedefops aktiviteter videreføres fram til denne forordningen er gjennomført.

VEDTATT DENNE FORORDNINGEN:

KAPITTEL I

MÅL OG OPPGAVER

Artikkel 1

Opprettelse og mål

1. Det europeiske senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (Cedefop) opprettes med dette som et unionsbyrå.

2. Cedefops mål skal være å støtte fremming, utvikling og gjennomføring av Unionens politikk på området yrkesrettet utdanning og opplæring samt ferdigheter og kvalifikasjoner i samarbeid med Kommisjonen, medlemsstatene og partene i arbeidslivet.

For dette formål skal Cedefop styrke og spre kunnskap, stille til rådighet dokumentasjon og tjenester med henblikk på politikkutforming, herunder forskningsbaserte konklusjoner, og fremme utveksling av kunnskap blant nasjonale aktører og mellom Unionen og nasjonale aktører.

Artikkel 2

Oppgaver

1. Cedefop skal ha følgende oppgaver med hensyn til politikkområdene nevnt i artikkel 1 nr. 2 og samtidig fullt ut respektere medlemsstatenes ansvarsområder:

a) Analysere trender i politikken og systemene for yrkesrettet utdanning og opplæring, ferdigheter og kvalifikasjoner og framlegge sammenlignende analyser av dette på tvers av statene.

b) Analysere trender på arbeidsmarkedet med hensyn til ferdigheter og kvalifikasjoner og yrkesrettet utdanning og opplæring.

c) Analysere og bidra til utviklingen i forbindelse med utforming og tildeling av kvalifikasjoner, organisering av dem innenfor rammer samt deres funksjon på arbeidsmarkedet, og i forbindelse med yrkesrettet utdanning og opplæring, for å øke gjennomsiktigheten og anerkjennelsen av dem.

d) Analysere og bidra til utviklingen på området validering av ikke-formell og uformell læring.

e) Foreta eller bestille undersøkelser og forske på relevant sosioøkonomisk utvikling og relaterte politikkspørsmål.

f) Skape forumer for utveksling av erfaringer og informasjon mellom regjeringene, partene i arbeidslivet og andre berørte parter på nasjonalt plan.

g) Bidra, herunder ved hjelp av faktabasert informasjon og analyser, til gjennomføringen av reformer og politikk på nasjonalt plan.

h) Spre informasjon for å bidra til politikken og øke bevisstheten om og forståelsen for de mulighetene som yrkesrettet utdanning og opplæring gir når det gjelder å fremme og støtte muligheten til sysselsetting, produktivitet og livslang læring.

i) Forvalte verktøy, datasett og tjenester for yrkesrettet utdanning og opplæring, ferdigheter, yrker og kvalifikasjoner og gjøre dette tilgjengelig for borgere, selskaper, beslutningstakere, partene i arbeidslivet og andre berørte parter.

j) Fastsette en strategi for forbindelser med tredjestater og internasjonale organisasjoner i samsvar med artikkel 29 når det gjelder saker som hører inn under Cedefops myndighetsområde.

2. Dersom det er behov for nye undersøkelser, og før det treffes politiske beslutninger, skal Unionens institusjoner ta hensyn til Cedefops sakkunnskap og til eventuelle undersøkelser det har gjennomført eller er i stand til å gjennomføre på det berørte området, i samsvar med europaparlaments- og rådsforordning (EU, Euratom) 2018/1046[10] .

3. Cedefop skal i sin virksomhet ta hensyn til de koplingene som finnes mellom yrkesrettet utdanning og opplæring og de andre sektorene for utdanning og opplæring.

4. Cedefop kan inngå samarbeidsavtaler med andre relevante unionsbyråer for å lette og fremme samarbeidet med dem.

5. Når Cedefop utfører sine oppgaver, skal det føre en tett dialog særlig med spesialiserte organer som arbeider med politikk på området yrkesrettet utdanning og opplæring, ferdigheter og kvalifikasjoner, enten de er offentlige eller private, nasjonale eller internasjonale, med offentlige myndigheter og utdanningsinstitusjoner, med arbeidsgiver- og arbeidstakerinstitusjoner og med nasjonale trepartsorganer dersom det finnes. Uten at det berører dets mål og formål, skal Cedefop samarbeide med andre unionsbyråer, særlig med ETF, Eurofound og EU-OSHA, for å fremme synergier og komplementaritet med deres aktiviteter samtidig som dobbeltarbeid unngås.

KAPITTEL II

ORGANISERING AV CEDEFOP

Artikkel 3

Administrasjons- og ledelsesstruktur

Cedefops administrasjons- og ledelsesstruktur skal bestå av

a) et styre,

b) styrets arbeidsutvalg,

c) en daglig leder.

AVSNITT 1

Styret

Artikkel 4

Styrets sammensetning

1. Styret skal bestå av

a) et medlem fra hver medlemsstat som representerer regjeringen,

b) et medlem fra hver medlemsstat som representerer arbeidsgiverorganisasjonene

c) et medlem fra hver medlemsstat som representerer arbeidstakerorganisasjonene,

d) tre medlemmer som representerer Kommisjonen,

e) en uavhengig ekspert utnevnt av Europaparlamentet.

Hvert av medlemmene nevnt i bokstav a)–d) skal ha stemmerett.

Rådet skal utnevne medlemmene nevnt i bokstav a), b) og c) på grunnlag av kandidatene som medlemsstatene og europeiske arbeidsgiver- og arbeidstakerorganisasjoner har utpekt.

Kommisjonen skal utnevne medlemmene nevnt i bokstav d).

Den ansvarlige komiteen i Europaparlamentet skal utnevne eksperten nevnt i bokstav e).

2. Hvert medlem av styret skal ha en vararepresentant. Vararepresentanten skal representere medlemmet når vedkommende ikke er til stede. Vararepresentantene skal utnevnes i samsvar med nr. 1.

3. Medlemmene av styret og deres vararepresentanter skal utpekes og utnevnes på grunnlag av den kunnskapen de har på området yrkesrettet utdanning og opplæring, ferdigheter og kvalifikasjoner, idet det tas hensyn til deres relevante kompetanse innen f.eks. ledelse, administrasjon og budsjett samt sakkunnskap om Cedefops kjerneoppgaver, slik at de kan utøve en effektiv tilsynsrolle. Alle parter som er representert i styret, skal bestrebe seg på å begrense utskiftningen av representanter for å sikre kontinuitet i styrets arbeid. Alle parter skal ha som mål å oppnå en balansert representasjon av kvinner og menn i styret.

4. Hvert medlem og hver vararepresentant skal når de tiltrer sin stilling, skrive under på en skriftlig erklæring om at de ikke befinner seg i en interessekonflikt. Hvert medlem og hver vararepresentant skal oppdatere sin erklæring dersom det skjer en endring med hensyn til interessekonflikter. Cedefop skal offentliggjøre erklæringene og oppdateringene på sitt nettsted.

5. Mandatperioden for medlemmene og vararepresentantene skal være fire år. Denne perioden kan fornyes. Ved utgangen av mandatperioden eller ved fratredelse skal medlemmene og vararepresentantene fortsette i styret fram til deres mandat er fornyet eller de er erstattet.

6. I styret skal representantene fra regjeringene, arbeidsgiverorganisasjonene og arbeidstakerorganisasjonene danne hver sin gruppe. Hver gruppe skal utpeke en koordinator for å gjøre drøftingene mer effektive i og mellom gruppene. Koordinatorene for arbeidsgivernes og arbeidstakernes grupper skal være representanter for sine respektive europeiske organisasjoner og kan utpekes blant de utnevnte medlemmene av styret. Koordinatorer som ikke er utnevnte medlemmer av styret i samsvar med nr. 1, skal delta på styremøtene uten stemmerett.

Artikkel 5

Styrets funksjoner

1. Styret skal

a) fastsette den strategiske kursen for Cedefops aktiviteter,

b) hvert år med to tredjedels flertall blant de stemmeberettigede medlemmene og i samsvar med artikkel 6 vedta Cedefops programdokument som skal inneholde Cedefops flerårige arbeidsprogram og det årlige arbeidsprogrammet for det kommende året,

c) med to tredjedels flertall blant de stemmeberettigede medlemmene vedta Cedefops årsbudsjett og utføre andre funksjoner i forbindelse med nevnte budsjett i henhold til kapittel III,

d) vedta en konsolidert årlig aktivitetsrapport sammen med en vurdering av Cedefops aktiviteter og senest 1. juli hvert år framlegge dette for Europaparlamentet, Rådet, Kommisjonen og Revisjonsretten samt offentliggjøre den konsoliderte årlige aktivitetsrapporten,

e) vedta de finansielle reglene som får anvendelse på Cedefop, i samsvar med artikkel 16,

f) vedta en strategi for bedrageribekjempelse som står i forhold til bedrageririsikoen, og der det tas hensyn til kostnadene og fordelene ved tiltakene som skal gjennomføres,

g) vedta regler for forebygging og håndtering av interessekonflikter som gjelder dets medlemmer og uavhengige eksperter, samt utsendte nasjonale eksperter og annet personale som ikke er ansatt av Cedefop, som nevnt i artikkel 19,

h) vedta og regelmessig oppdatere planene for kommunikasjon og spredning basert på en behovsanalyse og la dette framgå av Cedefops programdokument,

i) vedta sin forretningsorden,

j) i samsvar med nr. 2 og med hensyn til Cedefops personale utøve den myndigheten som vedtektene for tjenestemenn gir ansettelsesmyndigheten, og den myndigheten som tjenestevilkårene for andre ansatte gir myndigheten med myndighet til å inngå arbeidsavtaler («ansettelsesmyndighetens myndighet»),

k) vedta egnede gjennomføringsregler for å gjennomføre vedtektene for tjenestemenn og tjenestevilkårene for andre ansatte i samsvar med artikkel 110 i vedtektene for tjenestemenn,

l) utnevne den daglige lederen og, dersom det er relevant, forlenge vedkommendes mandatperiode eller avsette vedkommende i samsvar med artikkel 18,

m) utpeke en regnskapsfører i samsvar med vedtektene for tjenestemenn og tjenestevilkårene for andre ansatte som skal være fullstendig uavhengig i utøvelsen av sitt arbeid,

n) vedta forretningsordenen for styrets arbeidsutvalg,

o) sørge for en egnet oppfølging av resultater og anbefalinger fra de interne eller eksterne revisjonsrapportene og evalueringene samt fra undersøkelser foretatt av Det europeiske kontor for bedrageribekjempelse (OLAF),

p) godkjenne opprettelsen av samarbeidsordninger med vedkommende myndigheter i tredjestater og med internasjonale organisasjoner i samsvar med artikkel 29.

2. Styret skal i samsvar med artikkel 110 i vedtektene for tjenestemenn treffe en beslutning basert på artikkel 2 nr. 1 i vedtektene for tjenestemenn og artikkel 6 i tjenestevilkårene for andre ansatte som delegerer ansettelsesmyndighetens relevante myndighet til daglig leder, og fastsetter vilkårene for når denne delegeringen av myndighet kan oppheves midlertidig. Daglig leder skal kunne videredelegere denne myndigheten.

Dersom særlige omstendigheter krever det, kan styret midlertidig oppheve delegeringen av ansettelsesmyndighetens myndighet til daglig leder og myndigheten som daglig leder har videredelegert. I slike tilfeller skal styret i et begrenset tidsrom delegere myndigheten til en av representantene for Kommisjonen som det utnevner, eller til en annen ansatt enn daglig leder.

Artikkel 6

Flerårig og årlig programplanlegging

1. Hvert år skal daglig leder i samsvar med artikkel 11 nr. 5 bokstav e) i denne forordningen utarbeide et utkast til programdokument som skal inneholde et flerårig og et årlig arbeidsprogram i samsvar med artikkel 32 i delegert forordning (EU) nr. 1271/2013.

2. Daglig leder skal framlegge utkastet til programdokument nevnt i nr. 1 for styret. Etter styrets godkjenning skal utkastet til programdokument framlegges for Kommisjonen, Europaparlamentet og Rådet senest 31. januar hvert år. Daglig leder skal framlegge eventuelle oppdaterte utgaver av dette dokumentet i samsvar med samme framgangsmåte. Styret skal vedta programdokumentet idet det tas hensyn til Kommisjonens uttalelse.

Programdokumentet blir endelig etter at Unionens alminnelige budsjett er endelig vedtatt, og skal om nødvendig justeres deretter.

3. I det flerårige arbeidsprogrammet skal den overordnede strategiske programplanleggingen fastsettes, herunder mål, forventede resultater og ytelsesindikatorer, samtidig som overlapping med andre byråers programplanlegging skal unngås. Det skal også inneholde informasjon om ressursplanlegging, herunder flerårig budsjett og personale. Det skal inneholde en strategi for forbindelser med tredjestater og internasjonale organisasjoner i samsvar med artikkel 29, tiltakene knyttet til denne strategien og en angivelse av tilhørende ressurser.

4. Det årlige arbeidsprogrammet skal være i samsvar med det flerårige arbeidsprogrammet nevnt i nr. 3 og skal inneholde

a) detaljerte mål og forventede resultater, herunder ytelsesindikatorer,

b) en beskrivelse av tiltakene som skal finansieres, herunder planlagte tiltak for å øke effektiviteten,

c) en angivelse av de finansielle og menneskelige ressursene som er avsatt for hvert tiltak, i samsvar med prinsippene om aktivitetsbasert budsjettering og ledelse,

d) mulige tiltak med henblikk på forbindelser med tredjestater og internasjonale organisasjoner i samsvar med artikkel 29.

Det skal tydelig angis hvilke tiltak som er tilføyd, endret eller slettet i forhold til foregående regnskapsår.

5. Styret skal endre det vedtatte årlige arbeidsprogrammet dersom Cedefop tildeles en ny aktivitet. Styret kan delegere myndigheten til å foreta ikke-vesentlige endringer i det årlige arbeidsprogrammet til daglig leder.

Eventuelle vesentlige endringer av det årlige arbeidsprogrammet skal vedtas etter samme framgangsmåte som det opprinnelige årlige arbeidsprogrammet.

6. Ressursplanleggingen skal oppdateres årlig. Den strategiske programplanleggingen skal oppdateres ved behov og skal særlig ta høyde for resultatet av evalueringen nevnt i artikkel 27.

Dersom Cedefop tildeles en ny aktivitet for å kunne utføre oppgavene fastsatt i artikkel 2, skal det tas hensyn til dette i ressurs- og budsjettplanleggingen, uten at det berører Europaparlamentets og Rådets («budsjettmyndigheten») myndighet.

Artikkel 7

Styrets leder

1. Styret skal velge en leder og tre nestledere på følgende måte:

a) En blant medlemmene som representerer medlemsstatenes regjeringer.

b) En blant medlemmene som representerer arbeidsgiverorganisasjonene.

c) En blant medlemmene som representerer arbeidstakerorganisasjonene.

d) En blant medlemmene som representerer Kommisjonen.

Lederen og nestlederne skal velges med to tredjedels flertall blant de stemmeberettigede medlemmene av styret.

2. Lederens og nestledernes mandatperiode skal være ett år. Mandatperioden kan fornyes. Dersom deres medlemskap i styret opphører i løpet av mandatperioden, opphører deres mandatperiode automatisk samtidig.

Artikkel 8

Styrets møter

1. Lederen skal innkalle til styrets møter.

2. Daglig leder skal delta i drøftingene, men uten stemmerett.

3. Styret skal avholde ett ordinært møte i året. I tillegg skal det tre sammen på initiativ fra styrelederen, på anmodning fra Kommisjonen eller på anmodning fra minst en tredel av medlemmene.

4. Styret kan invitere personer som har synspunkter som kan være av interesse, til å delta på møtene som observatører. Representanter for stater i Det europeiske frihandelsforbund (EFTA) som er parter i avtalen om Det europeiske økonomiske samarbeidsområde (EØS-avtalen), kan delta på styrets møter som observatører dersom det i EØS-avtalen er fastsatt at de kan delta i Cedefops aktiviteter.

5. Cedefop skal ivareta sekretariatoppgavene for styret.

Artikkel 9

Styrets avstemningsregler

1. Uten at det berører artikkel 5 nr. 1 bokstav b) og c), artikkel 7 nr. 1 annet ledd og artikkel 18 nr. 7, skal styret treffe beslutninger basert på et flertall blant de stemmeberettigede medlemmene.

2. Hvert stemmeberettigede medlem skal ha én stemme. Dersom et stemmeberettiget medlem ikke er til stede, skal dennes vararepresentant ha rett til å stemme i vedkommendes sted.

3. Lederen skal delta i avstemningene.

4. Daglig leder skal delta i drøftingene, men uten stemmerett.

5. I styrets forretningsorden skal det fastsettes mer detaljerte avstemningsregler, særlig for når et medlem kan handle på vegne av et annet medlem.

AVSNITT 2

Styrets arbeidsutvalg

Artikkel 10

Styrets arbeidsutvalg

1. Styret skal bistås av et arbeidsutvalg.

2. Styrets arbeidsutvalg skal

a) forberede beslutninger som skal vedtas av styret,

b) sikre, sammen med styret, en egnet oppfølging av resultater og anbefalinger fra de interne eller eksterne revisjonsrapportene og evalueringene samt fra undersøkelser foretatt av OLAF,

c) uten at det berører daglig leders ansvarsområder, som fastsatt i artikkel 11, ved behov gi råd til daglig leder når det gjelder gjennomføringen av styrets beslutninger, med sikte på å styrke tilsynet med administrative og budsjettmessige spørsmål.

3. Dersom det av hasteårsaker er nødvendig, kan styrets arbeidsutvalg treffe visse midlertidige beslutninger på vegne av styret, herunder om midlertidig oppheving av delegeringen av ansettelsesmyndighetens myndighet i samsvar med vilkårene nevnt i artikkel 5 nr. 2 og om budsjettspørsmål.

4. Styrets arbeidsutvalg skal bestå av styrets leder, de tre nestlederne, koordinatorene for de tre gruppene nevnt i artikkel 4 nr. 6 og en representant for Kommisjonen. Hver av gruppene nevnt i artikkel 4 nr. 6 kan utpeke opptil to vararepresentanter som kan delta på møtene i styrets arbeidsutvalg, i tilfellet et medlem som er utnevnt av den relevante gruppen, ikke er til stede. Styrets leder skal også være leder av styrets arbeidsutvalg. Daglig leder skal delta på møtene i styrets arbeidsutvalg, men uten stemmerett.

5. Mandatperioden for medlemmene av styrets arbeidsutvalg skal være to år. Denne perioden kan fornyes. Mandatperioden for et medlem av styrets arbeidsutvalg skal opphøre på den datoen da vedkommende slutter å være medlem av styret.

6. Styrets arbeidsutvalg skal tre sammen tre ganger i året. I tillegg skal det tre sammen på initiativ fra lederen eller på anmodning fra dets medlemmer. Etter hvert møte skal koordinatorene for de tre gruppene nevnt i artikkel 4 nr. 6 gjøre sitt beste for å underrette medlemmene i sin egen gruppe om innholdet i drøftingene på en rettidig og gjennomsiktig måte.

AVSNITT 3

Daglig leder

Artikkel 11

Daglig leders ansvar

1. Daglig leder skal ha ansvar for å lede Cedefop i samsvar med den strategiske kursen som er fastsatt av styret, og skal være ansvarlig overfor styret.

2. Uten at det berører Kommisjonens, styrets og styrets arbeidsutvalgs myndighet, skal daglig leder opptre uavhengig i utøvelsen av sitt arbeid, og skal verken be om eller motta instrukser fra noen regjering eller noe annet organ.

3. Daglig leder skal på anmodning rapportere til Europaparlamentet om utøvelsen av sitt arbeid. Rådet kan be daglig leder om å rapportere om utøvelsen av sitt arbeid.

4. Daglig leder skal være Cedefops rettslige representant.

5. Daglig leder skal ha ansvar for gjennomføringen av oppgavene som Cedefop tildeles ved denne forordningen. Daglig leder skal særlig ha ansvar for

a) den daglige administreringen av Cedefop, herunder utøvelse av den myndigheten angående personalspørsmål som vedkommende er tillagt i samsvar med artikkel 5 nr. 2,

b) å gjennomføre beslutninger vedtatt av styret,

c) å treffe beslutninger om forvaltningen av menneskelige ressurser i samsvar med beslutningen nevnt i artikkel 5 nr. 2,

d) idet det tas hensyn til behovene knyttet til Cedefops aktiviteter samt forsvarlig budsjettstyring, å treffe beslutning om Cedefops interne strukturer, herunder, dersom det er nødvendig, stedfortrederfunksjoner som kan omfatte den daglige ledelsen av Cedefop,

e) å utarbeide programdokumentet og framlegge det for styret etter samråd med Kommisjonen,

f) å gjennomføre programdokumentet og rapportere til styret om gjennomføringen av det,

g) å utarbeide den konsoliderte årlige rapporten om Cedefops aktiviteter og framlegge den for styret for vurdering og godkjenning,

h) å innføre et effektivt overvåkingssystem som gjør det mulig å foreta de regelmessige evalueringene nevnt i artikkel 27, samt et rapporteringssystem for å sammenfatte resultatene av disse,

i) å utarbeide utkastet til finansielle regler som får anvendelse på Cedefop,

j) å utarbeide Cedefops utkast til overslag over inntekter og utgifter som en del av Cedefops programdokument samt gjennomføre Cedefops budsjett,

k) å utarbeide en handlingsplan for oppfølging av konklusjonene i interne og eksterne revisjonsrapporter og evalueringer og undersøkelser foretatt av OLAF samt framlegge en framdriftsrapport to ganger i året for Kommisjonen og regelmessig for styret og styrets arbeidsutvalg,

l) å tilstrebe en jevn kjønnsfordeling i Cedefop,

m) å beskytte Unionens økonomiske interesser gjennom tiltak for å forebygge bedrageri, korrupsjon og annen ulovlig virksomhet ved hjelp av effektive kontroller og, dersom det avdekkes uregelmessigheter, inndrivelse av urettmessig utbetalte beløp samt, når det er hensiktsmessig, ilegging av administrative og økonomiske sanksjoner som er virkningsfulle, står i forhold til overtredelsen og virker avskrekkende,

n) å utarbeide en strategi for bedrageribekjempelse for Cedefop og framlegge den for styret for godkjenning,

o) å samarbeide med andre unionsbyråer og inngå samarbeidsavtaler med dem, dersom det er relevant.

6. Daglig leder skal også ha ansvar for å beslutte om det for å kunne utføre Cedefops oppgaver på en effektiv måte er nødvendig å opprette et kontaktkontor i Brussel for å fremme Cedefops samarbeid med Unionens relevante institusjoner. Nevnte beslutning krever et forhåndssamtykke fra Kommisjonen, styret og den relevante medlemsstaten. I nevnte beslutning skal omfanget av aktivitetene som skal utføres av nevnte kontaktkontor, angis, slik at unødvendige kostnader og overlapping av Cedefops administrative funksjoner unngås.

KAPITTEL III

FINANSIELLE BESTEMMELSER

Artikkel 12

Budsjett

1. Hvert regnskapsår skal det utarbeides et overslag over alle Cedefops inntekter og utgifter, og dette skal framgå av Cedefops budsjett. Regnskapsåret skal tilsvare kalenderåret.

2. Cedefops budsjett skal være balansert med hensyn til inntekter og utgifter.

3. Uten at det berører andre ressurser, skal Cedefops inntekter omfatte

a) et bidrag fra Unionen oppført i Unionens alminnelige budsjett,

b) eventuelle frivillige finansielle bidrag fra medlemsstatene,

c) gebyrer for publikasjoner og eventuelle tjenester som Cedefop leverer,

d) bidrag fra tredjestater som deltar i Cedefops arbeid, som fastsatt i artikkel 29.

4. Cedefops utgifter skal omfatte lønn til personalet, administrasjons- og infrastrukturutgifter samt driftskostnader.

Artikkel 13

Fastsettelse av budsjettet

1. Hvert år skal daglig leder utarbeide et foreløpig utkast til overslag over Cedefops inntekter og utgifter for kommende regnskapsår, herunder stillingsoversikten, og sende det til styret.

Det foreløpige utkastet til overslag skal bygge på målene og de forventede resultatene som er angitt i det årlige programdokumentet nevnt i artikkel 6 nr. 1, og skal ta hensyn til de finansielle ressursene som er nødvendige for å nå disse målene og forventede resultatene, i samsvar med prinsippet om resultatbasert budsjettering.

2. Styret skal på grunnlag av det foreløpige utkastet til overslag vedta et utkast til overslag over Cedefops inntekter og utgifter for kommende regnskapsår, og skal sende det til Kommisjonen senest 31. januar hvert år.

3. Kommisjonen skal sende utkastet til overslag til budsjettmyndigheten sammen med forslaget til Unionens alminnelige budsjett. Utkastet til overslag skal også gjøres tilgjengelig for Cedefop.

4. På grunnlag av utkastet til overslag skal Kommisjonen i forslaget til Unionens alminnelige budsjett innføre det overslaget som den anser nødvendig med tanke på stillingsoversikten og bidraget som skal ytes over det alminnelige budsjettet, og framlegge dette for budsjettmyndigheten i samsvar med artikkel 313 og 314 i traktaten om Den europeiske unions virkemåte (TEUV).

5. Budsjettmyndigheten skal godkjenne bevilgningene til bidraget fra Unionens alminnelige budsjett til Cedefop.

6. Budsjettmyndigheten skal vedta Cedefops stillingsoversikt.

7. Cedefops budsjett skal vedtas av styret. Det blir endelig etter at Unionens alminnelige budsjett er endelig vedtatt, og skal om nødvendig justeres deretter. Eventuelle endringer i Cedefops budsjett, herunder stillingsoversikten, skal vedtas etter samme framgangsmåte.

8. For byggeprosjekter som kan få betydelige konsekvenser for Cedefops budsjett, får delegert forordning (EU) nr. 1271/2013 anvendelse.

Artikkel 14

Gjennomføring av budsjettet

1. Daglig leder skal gjennomføre Cedefops budsjett.

2. Daglig leder skal hvert år sende budsjettmyndigheten all relevant informasjon om resultatene av framgangsmåtene for evaluering.

Artikkel 15

Regnskapsavleggelse og ansvarsfrihet

1. Cedefops regnskapsfører skal sende det foreløpige regnskapet for regnskapsåret (år N) til Kommisjonens regnskapsfører og til Revisjonsretten senest 1. mars i det kommende regnskapsåret (år N + 1).

2. Cedefop skal sende en rapport om budsjett- og økonomistyringen for år N til Europaparlamentet, Rådet, Kommisjonen og Revisjonsretten senest 31. mars i år N + 1.

3. Kommisjonens regnskapsfører skal sende Cedefops foreløpige regnskap for år N konsolidert med Kommisjonens regnskap til Revisjonsretten senest 31. mars i år N + 1.

4. Etter å ha mottatt Revisjonsrettens merknader til Cedefops foreløpige regnskap for år N i henhold til artikkel 246 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 skal regnskapsføreren utarbeide Cedefops endelige regnskap for det året. Daglig leder skal framlegge regnskapet for styret for uttalelse.

5. Styret skal avgi en uttalelse om Cedefops endelige regnskap for år N.

6. Cedefops regnskapsfører skal senest 1. juli i år N + 1 sende det endelige regnskapet for år N til Europaparlamentet, Rådet, Kommisjonen og Revisjonsretten sammen med styrets uttalelse.

7. Det endelige regnskapet for år N skal offentliggjøres i Den europeiske unions tidende senest 15. november i år N + 1.

8. Daglig leder skal senest 30. september i år N + 1 sende Revisjonsretten et svar om merknadene framsatt i årsrapporten. Daglig leder skal også sende svaret til styret.

9. Daglig leder skal framlegge for Europaparlamentet, på anmodning fra dette, all informasjon som er nødvendig for at framgangsmåten for meddelelse av ansvarsfrihet for år N skal kunne gjennomføres på en tilfredsstillende måte, i samsvar med artikkel 109 nr. 3 i delegert forordning (EU, Euratom) nr. 1271/2013.

10. På rekommandasjon fra Rådet, som skal treffe beslutning med kvalifisert flertall, skal Europaparlamentet før 15. mai i år N + 2 meddele daglig leder ansvarsfrihet for gjennomføringen av budsjettet for år N.

Artikkel 16

Finansielle regler

De finansielle reglene som får anvendelse på Cedefop, skal vedtas av styret etter samråd med Kommisjonen. De skal ikke avvike fra delegert forordning (EU) nr. 1271/2013, med mindre Cedefops virksomhet særlig krever et slikt avvik og Kommisjonen på forhånd har gitt sitt samtykke.

KAPITTEL IV

PERSONALE

Artikkel 17

Alminnelige bestemmelser

1. Vedtektene for tjenestemenn og tjenestevilkårene for andre ansatte samt reglene som er vedtatt ved avtale mellom Unionens institusjoner for å gjennomføre vedtektene for tjenestemenn og tjenestevilkårene for andre ansatte, får anvendelse på Cedefops personale.

2. Styret skal vedta egnede gjennomføringsregler for å sikre gjennomføring av vedtektene for tjenestemenn og tjenestevilkårene for andre ansatte i samsvar med artikkel 110 i vedtektene for tjenestemenn,

Artikkel 18

Daglig leder

1. Daglig leder skal være en del av personalet og skal være midlertidig ansatt i Cedefop i henhold til artikkel 2 bokstav a) i tjenestevilkårene for andre ansatte.

2. Daglig leder skal utnevnes av styret på grunnlag av en liste over kandidater foreslått av Kommisjonen etter en åpen utvelgingsprosess med innsynsmulighet.

Den valgte kandidaten skal oppfordres til å avgi en erklæring til Europaparlamentet og svare på spørsmål fra Europaparlamentets medlemmer. Denne utvekslingen av synspunkter skal ikke føre til at utnevningen forsinkes unødig.

Når avtalen med daglig leder inngås, skal Cedefop representeres av styrets leder.

3. Daglig leders mandatperiode skal være fem år. Før utgangen av denne perioden skal Kommisjonen foreta en vurdering der det skal inngå en evaluering av arbeidet utført av daglig leder og Cedefops fremtidige oppgaver og utfordringer.

4. Styret kan, idet det tas hensyn til vurderingen nevnt i nr. 3, forlenge daglig leders mandatperiode én gang og med høyst fem år.

5. Dersom en daglig leders mandatperiode er blitt forlenget, kan vedkommende ikke delta i en ny utvelgingsprosess for samme stilling ved utgangen av den samlede perioden.

6. Daglig leder kan bare avsettes etter en beslutning i styret. I sin beslutning skal styret ta hensyn til Kommisjonens vurdering av arbeidet utført av daglig leder som nevnt i nr. 3.

7. Styret skal treffe beslutning om utnevning, forlengelse av mandatperioden eller avsetting av daglig leder med to tredjedels flertall blant de stemmeberettigede medlemmene.

Artikkel 19

Utsendte nasjonale eksperter og annet personale

1. Cedefop kan benytte seg av utsendte nasjonale eksperter eller annet personale som ikke er ansatt av Cedefop.

2. Styret skal treffe en beslutning om fastsettelse av regler for utsending av nasjonale eksperter til Cedefop.

KAPITTEL V

ALMINNELIGE BESTEMMELSER

Artikkel 20

Rettslig status

1. Cedefop skal være et unionsbyrå. Det skal ha status som juridisk person.

2. I hver medlemsstat skal Cedefop ha den mest omfattende rettslige handleevnen som en juridisk person kan ha i henhold til nasjonal rett. Det kan særlig erverve og avhende løsøre og fast eiendom og være part i en rettssak.

3. Cedefop skal ha sitt sete i Thessaloniki.

4. Cedefop kan opprette et kontaktkontor i Brussel for å fremme sitt samarbeid med Unionens relevante institusjoner i samsvar med artikkel 11 nr. 6.

Artikkel 21

Privilegier og immunitet

Protokoll nr. 7 om Den europeiske unions privilegier og immunitet får anvendelse på Cedefop og dets personale.

Artikkel 22

Språkordning

1. Bestemmelsene fastsatt i rådsforordning nr. 1[11] får anvendelse på Cedefop.

2. Oversettelsestjenestene som er nødvendige for Cedefops arbeid, skal leveres av Oversettelsessenteret.

Artikkel 23

Åpenhet og vern av personopplysninger

1. Cedefop skal utøve sin virksomhet med en høy grad av åpenhet.

2. Europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 1049/2001[12] får anvendelse på Cedefops dokumenter.

3. Styret skal innen seks måneder etter sitt første møte vedta nærmere regler for anvendelsen av forordning (EF) nr. 1049/2001.

4. Cedefops behandling av personopplysninger skal være i samsvar med europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2018/1725[13] . Styret skal innen seks måneder etter sitt første møte fastsette tiltak med henblikk på Cedefops anvendelse av forordning (EU) 2018/1725, herunder tiltak som gjelder utnevning av et personvernombud. Disse tiltakene skal fastsettes etter samråd med EUs datatilsyn.

Artikkel 24

Bedrageribekjempelse

1. For å fremme bekjempelsen av bedrageri, korrupsjon og annen ulovlig virksomhet i henhold til europaparlaments- og rådsforordning (EU, Euratom) nr. 883/2013[14] skal Cedefop senest 21. august 2019 tiltre den tverrinstitusjonelle avtalen av 25. mai 1999 mellom Europaparlamentet, Rådet for Den europeiske union og Kommisjonen for De europeiske fellesskap om interne undersøkelser som foretas av Det europeiske kontor for bedrageribekjempelse (OLAF)[15] , og vedta egnede bestemmelser som får anvendelse på alle dets ansatte, ved å bruke malen i vedlegget til nevnte avtale.

2. Revisjonsretten skal ha myndighet til å utføre revisjon, på grunnlag av dokumenter og inspeksjoner på stedet, hos alle tilskuddsmottakere, leverandører og underleverandører som har mottatt unionsmidler fra Cedefop.

3. OLAF kan foreta undersøkelser, herunder kontroller og inspeksjoner på stedet, for å finne ut om det har forekommet bedrageri, korrupsjon eller annen ulovlig virksomhet som påvirker Unionens økonomiske interesser, i forbindelse med en tilskuddsavtale eller tilskuddsbeslutning eller en kontrakt som er finansiert av Cedefop, i samsvar med bestemmelsene og framgangsmåtene fastsatt i forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og rådsforordning (Euratom, EC) nr. 2185/96[16] .

4. Uten at det berører nr. 1, 2 og 3, skal Cedefops samarbeidsavtaler med tredjestater og internasjonale organisasjoner, kontrakter, tilskuddsavtaler og tilskuddsbeslutninger inneholde bestemmelser som uttrykkelig gir Revisjonsretten og OLAF myndighet til å utføre slike revisjoner og undersøkelser i samsvar med deres respektive myndighet.

Artikkel 25

Sikkerhetsregler for vern av graderte og sensitive ikke-graderte opplysninger

Cedefop skal ved behov vedta sikkerhetsregler tilsvarende Kommisjonens sikkerhetsregler for vern av graderte EU-opplysninger (EUCI) og sensitive ikke-graderte opplysninger som fastsatt i beslutning (EU, Euratom) 2015/443 og beslutning (EU, Euratom) 2015/444. Cedefops sikkerhetsregler skal bl.a., og dersom det er relevant, omfatte bestemmelser om utveksling, behandling og lagring av slike opplysninger.

Artikkel 26

Ansvar

1. Cedefops ansvar i kontraktsforhold skal være underlagt loven som gjelder for den aktuelle kontrakten.

2. Den europeiske unions domstol (Domstolen) skal ha myndighet til å treffe beslutning i henhold til en voldgiftsklausul i en kontrakt inngått av Cedefop.

3. Når det gjelder ansvar utenfor kontraktsforhold, skal Cedefop, i samsvar med de allmenne prinsippene som er felles for medlemsstatenes rettssystemer, erstatte enhver skade som dets avdelinger eller ansatte volder i utøvelsen av sitt arbeid.

4. Domstolen skal ha myndighet når det gjelder erstatning for skader som nevnt i nr. 3.

5. De ansattes personlige ansvar overfor Cedefop skal være underlagt bestemmelsene fastsatt i vedtektene for tjenestemenn og i tjenestevilkårene for andre ansatte.

Artikkel 27

Evaluering

1. Cedefop skal i samsvar med artikkel 29 nr. 5 i delegert forordning (EU) nr. 1271/2013 foreta både forhånds- og etterevalueringer av de programmene og aktivitetene som medfører betydelige utgifter.

2. Senest 21. februar 2024 og deretter hvert femte år skal Kommisjonen sikre at det foretas en evaluering i samsvar med Kommisjonens retningslinjer for å vurdere Cedefops resultater i henhold til dets mål, mandat og oppgaver. Kommisjonen skal rådføre seg med medlemmer av styret og andre viktige aktører i forbindelse med evalueringen. Ved evalueringen skal det særlig tas stilling til et eventuelt behov for å endre Cedefops mandat samt de økonomiske følgene av en slik endring.

3. Kommisjonen skal rapportere resultatene av evalueringen til Europaparlamentet, Rådet og styret. Resultatene av evalueringen skal offentliggjøres.

Artikkel 28

Administrative undersøkelser

Cedefops virksomhet skal være underlagt Det europeiske ombuds undersøkelser i samsvar med artikkel 228 i TEUV.

Artikkel 29

Samarbeid med tredjestater og internasjonale organisasjoner

1. I den grad det er nødvendig for å nå målene fastsatt i denne forordningen, og uten at det berører myndigheten til medlemsstatene og Unionens institusjoner, kan Cedefop samarbeide med vedkommende myndigheter i tredjestater og med internasjonale organisasjoner.

For dette formål kan Cedefop, med forbehold om styrets og Kommisjonens godkjenning, opprette samarbeidsordninger med vedkommende myndigheter i tredjestater og med internasjonale organisasjoner. Disse ordningene skal ikke medføre rettslige forpliktelser for Unionen eller medlemsstatene.

2. Cedefop skal være åpent for deltakelse fra tredjestater som har inngått avtaler med Unionen om dette.

I henhold til de relevante bestemmelsene i avtalene nevnt i første ledd skal det utarbeides ordninger der det særlig fastsettes hvilken art og hvilket omfang disse berørte tredjestatenes deltakelse i Cedefops arbeid skal ha, samt på hvilken måte deltakelsen skal skje, herunder bestemmelser om deltakelse i Cedefops initiativer, om finansielle bidrag og om personale. Når det gjelder personalspørsmål, skal disse ordningene under alle omstendigheter være i samsvar med vedtektene for tjenestemenn.

3. Styret skal vedta en strategi for forbindelser med tredjestater og internasjonale organisasjoner når det gjelder saker som hører inn under Cedefops myndighetsområde.

Artikkel 30

Vertsstatsavtale og vilkår for driften

1. De nødvendige ordningene med hensyn til lokalene og ressursene som skal stilles til rådighet for Cedefop i vertsmedlemsstaten samt de særlige reglene i vertsmedlemsstaten som får anvendelse på daglig leder, medlemmene av styret samt personalet og deres familier, skal fastsettes i en vertsstatsavtale mellom Cedefop og medlemsstaten der Cedefop har sitt sete.

2. Cedefops vertsmedlemsstat skal sørge for de nødvendige vilkårene for Cedefops virksomhet, herunder flerspråklig skoleundervisning med et europeisk innhold og hensiktsmessige transportforbindelser.

KAPITTEL VI

OVERGANGSBESTEMMELSER

Artikkel 31

Overgangsbestemmelser som gjelder styret

Medlemmene av styret nedsatt i henhold til artikkel 4 i forordning (EØF) nr. 337/75 skal fortsette som styremedlemmer og ivareta styrets funksjoner som nevnt i artikkel 5 i denne forordningen fram til det er utnevnt styremedlemmer og en uavhengig ekspert i henhold til artikkel 4 nr. 1 i denne forordningen.

Artikkel 32

Overgangsbestemmelser som gjelder personalet

1. Cedefops direktør, som er utnevnt i henhold til artikkel 6 i forordning (EØF) nr. 337/75, skal for den resterende delen av sin mandatperiode tildeles daglig leders ansvarsområder som fastsatt i artikkel 11 i denne forordningen. De andre vilkårene i vedkommendes avtale skal ikke endres.

2. Dersom en prosess for utvelging og utnevning av daglig leder fremdeles ikke er avsluttet på tidspunktet for denne forordningens ikrafttredelse, får artikkel 6 i forordning (EØF) nr. 337/75 anvendelse fram til prosessen er avsluttet.

3. Denne forordningen berører ikke rettighetene og pliktene til personale som er ansatt i henhold til forordning (EØF) nr. 337/75. Deres arbeidsavtaler kan fornyes i henhold til denne forordningen i samsvar med vedtektene for tjenestemenn og tjenestevilkårene for andre ansatte.

Eventuelle Cedefop-kontaktkontorer som er i drift på tidspunktet for denne forordningens ikrafttredelse, skal opprettholdes.

Artikkel 33

Overgangsbestemmelser som gjelder budsjettet

Framgangsmåten for meddelelse av ansvarsfrihet for budsjettene godkjent i henhold til artikkel 11 i forordning (EØF) nr. 337/75 skal gjennomføres i samsvar med artikkel 12a i nevnte forordning.

KAPITTEL VII

SLUTTBESTEMMELSER

Artikkel 34

Oppheving

Forordning (EØF) nr. 337/75 oppheves, og alle henvisninger til den opphevede forordning skal forstås som henvisninger til denne forordningen.

Artikkel 35

Fortsatt gyldighet av de interne reglene vedtatt av styret

Interne regler vedtatt av styret i henhold til forordning (EØF) nr. 337/75 skal fortsette å gjelde etter 20. februar 2019, med mindre styret beslutter noe annet ved anvendelse av denne forordningen.

Artikkel 36

Ikrafttredelse

Denne forordningen trer i kraft den 20. dagen etter at den er kunngjort i Den europeiske unions tidende.

Denne forordningen er bindende i alle deler og kommer direkte til anvendelse i alle medlemsstater.

Utferdiget i Strasbourg 16. januar 2019.

For Europaparlamentet A. Tajani President | For Rådet G. Ciamba Formann

Fotnoter

1)

EUT L 30 av 31.1.2019, s. 90.

2)

Forfatningsrettslige krav angitt.

3)

EUT C 209 av 30.6.2017, s. 49.

4)

Europaparlamentets holdning av 11. desember 2018 (ennå ikke offentliggjort i EUT) og rådsbeslutning av 20. desember 2018.

5)

Rådsforordning (EØF) nr. 337/75 av 10. februar 1975 om opprettelse av et europeisk senter for utvikling av yrkesrettet opplæring (EFT L 39 av 13.2.1975, s. 1).

6)

Delegert kommisjonsforordning (EU) nr. 1271/2013 av 30. september 2013 om det finansielle rammereglement for organene nevnt i artikkel 208 i europaparlaments- og rådsforordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 328 av 7.12.2013, s. 42).

7)

EFT L 56 av 4.3.1968, s. 1.

8)

Kommisjonsbeslutning (EU, Euratom) 2015/443 av 13. mars 2015 om sikkerhet i Kommisjonen (EUT L 72 av 17.3.2015, s. 41).

9)

Kommisjonsbeslutning (EU, Euratom) 2015/444 av 13. mars 2015 om sikkerhetsregler for vern av graderte EU-opplysninger (EUT L 72 av 17.3.2015, s. 53).

10)

Europaparlaments- og rådsforordning (EU, Euratom) 2018/1046 av 18. juli 2018 om finansielle regler for Unionens alminnelige budsjett, om endring av forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og beslutning nr. 541/2014/EU og om oppheving av forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 av 30.7.2018, s. 1).

11)

Rådsforordning nr. 1 om fastsettelse av reglene for bruk av språk for Det europeiske økonomiske fellesskap (EFT 17 av 6.10.1958, s. 385).

12)

Europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 1049/2001 av 30. mai 2001 om offentlig tilgang til Europaparlamentets, Rådets og Kommisjonens dokumenter (EFT L 145 av 31.5.2001, s. 43).

13)

Europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2018/1725 av 23. oktober 2018 om vern av fysiske personer i forbindelse med behandling av personopplysninger i Unionens institusjoner, organer, kontorer og byråer og om fri utveksling av slike opplysninger samt om oppheving av forordning (EF) nr. 45/2001 og beslutning nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 av 21.11.2018, s. 39).

14)

Europaparlaments- og rådsforordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 av 11. september 2013 om undersøkelser som foretas av Det europeiske kontor for bedrageribekjempelse (OLAF), og om oppheving av europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 1073/1999 og rådsforordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 av 18.9.2013, s. 1).

15)

EFT L 136 av 31.5.1999, s. 15.

16)

Rådsforordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 av 11. november 1996 om kontroll og inspeksjon på stedet som foretas av Kommisjonen for å verne De europeiske fellesskaps økonomiske interesser mot bedrageri og andre uregelmessigheter (EFT L 292 av 15.11.1996, s. 2).