Prop. 1 S

(2017–2018)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

FOR BUDSJETTÅRET 2018

Utgiftskapitler: 300–342

Inntektskapitler: 3300–3342 og 5568

Tilråding fra Kulturdepartementet 22. september 2017, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

Del 1
Innledning

1 Regjeringens kulturpolitikk

1.1 Hovedprioriteringer i perioden 2013–2017

Et rikt og mangfoldig kulturliv

Kunst og kultur utfordrer og skaper engasjement. Kunnskap om og opplevelse av felles kulturarv styrker identitetsfølelsen og tilhørigheten til fellesskapet. Vi trenger kunsten og kulturen, som nasjon, som samfunn og som enkeltindivider. Regjeringen har som mål å bidra til at innbyggere over hele landet får mulighet til å oppleve et rikt og mangfoldig kulturliv. Regjeringen vil støtte opp under musikk- og scenekunstinstitusjoner som skaper kunst og kultur av høy kvalitet gjennom sin profesjonalitet, museer som forvalter og formidler kunst og kulturarv, og den nyskapning og det mangfoldet som det frie feltet representerer. Gjennom stipender og støtteordninger vil vi bidra til aktiv bruk av det norske språket, ved at det skrives nytt og dramatiseres på norsk.

Regjeringen vil stimulere til vekst nedenfra, framfor å styre ovenfra. Kulturlivet skal ha frihet til å utvikle seg på egne premisser, ut fra lokalt engasjement og den enkeltes skaperlyst. Regjeringen viderefører en sterk offentlig finansiering av kunst og kultur. Samtidig ønsker regjeringen å fremme et mer flerstemt kulturliv. I regjeringsperioden 2013–2017 er det gjennomført flere tiltak for å øke kulturlivets bærekraft og selvstendighet fra bevilgende myndigheter.

De viktigste tiltakene på kulturområdet har vært:

insentivordningen for film og forenkling av tilskuddsordninger som forvaltes av Norsk filminstitutt

talentsatsing – Talent Norge

økt satsing på offentlig-privat samarbeid og flere finansieringskilder

ny tiltakspakke for kulturell og kreativ næring, og etablering av Kreativt Norge

forslag til ny åndsverklov

endringer i festivalordningen

biblioteksatsing

korsatsing

styrket vedlikeholdsinnsats for kulturhistoriske bygninger og nye byggeprosjekter for nasjonale kulturbygg

igangsettelse av arbeid med ny kulturmelding

Kvalitet, mangfold og nyskaping

Regjeringen vil bidra til å styrke kulturtilbud over hele landet. Norge skal ha et profesjonelt kulturliv med kulturuttrykk som holder internasjonal standard. De nasjonale og regionale kulturinstitusjonene skal ha forutsigbare rammevilkår, som bidrar til kunstnerisk utvikling og kvalitet. Statens faste, årlige overføringer er et viktig fundament for norsk kulturliv. Regjeringen vil derfor opprettholde en sterk statlig medfinansiering til kunst og kultur og prioriterer å holde oppe de faste overføringene til kulturinstitusjonene og de etablerte tilskuddsordningene for enkeltkunstnere.

En solid offentlig grunninvestering er viktig, men ikke tilstrekkelig for å gi kunst- og kulturlivet kvalitet og mangfold. For å styrke og øke bærekraften legger regjeringen opp til insentiver og rammevilkår som gir kunst og kultur flere ben å stå på og som oppmuntrer flere til et sterkere offentlig-privat samarbeid.

Kunst og kultur er noe vi lever for, og samtidig i økende grad noe flere kan leve av. Regjeringen vil at flere skal kunne leve av det de skaper. Kulturell og kreativ næring er i vekst, både i Norge og internasjonalt. Regjeringen vil i større grad vektlegge kultur som næring og styrke mulighetene for entreprenørskap i kultursektoren. Ved å ta i bruk potensialet for økt privat finansiering vil man ikke bare bedre den økonomiske bærekraften. Større uavhengighet fra bevilgende myndigheter vil samtidig kunne styrke kunsten. Regjeringen har derfor i perioden 2013 til 2017 gjennomført en rekke tiltak som skal stimulere til bredere finansiering av kulturlivet:

gaveforsterkningsordningen

satsing på kreativ næring gjennom Innovasjon Norge

opprettelse av Kreativt Norge (Norsk kulturråd)

endringer i Norsk kulturråd og forenkling i støtteordningene

offentlig-privat samarbeid (Talent Norge, Artica Svalbard etc.)

insentivordningen for film

strategi for økt kulturturisme (kultur og reiseliv)

En framtidsrettet mediepolitikk

En fri, uavhengig, redaktørstyrt og kritisk presse er en av de viktigste bærebjelkene i demokratiet vårt. Mediebransjen er under omstilling som følge av store økonomiske og strukturelle endringer. Befolkningens mediebruk blir stadig mer digital. Samtidig må den norske mediebransjen i større grad enn tidligere forholde seg til internasjonale aktører. Det fører til økt konkurranse om mediebrukernes tid og om inntekter fra annonser og fra brukere.

Regjeringen vil legge til rette for god nyhetsproduksjon og en bredt anlagt offentlig samtale i framtidens mediesamfunn. Det er derfor behov for å modernisere de mediepolitiske virkemidlene, slik at de også i tiden framover skal bidra til en åpen og opplyst samtale og stimulere til mediemangfold. De viktigste tiltakene på området har vært:

innføring av merverdiavgiftsfritak for elektroniske nyhetsmedier

plattformnøytralt produksjonstilskudd

utredningen fra Mediemangfoldsutvalget

stortingsmeldinger om NRK og kommersiell allmennkringkasting

utlysning av avtale om kompensasjon for kommersiell allmennkringkaster

heldigitalisering av radio og tilskudd til digitaliseringstiltak i lokalradiosektoren

Et inkluderende sivilsamfunn

Kultur, idrett og frivillighet skaper unike fellesskap som er med på å bryte ned barrierer og skillelinjer i samfunnet. Deltakelse i det frivillige organisasjonslivet er bra for den enkelte og for fellesskapene våre. Å være frivillig gir kompetanse, erfaring, sosial tilhørighet og mestring til enkeltmennesker.

Regjeringen anerkjenner frivillighetens verdi – for den som er frivillig, for den som nyter godt av frivillig innsats og for samfunnet som helhet. Regjeringen vil derfor styrke samspillet med frivillig sektor og legge til rette for mer frivillighet.

De viktigste tiltakene på idretts- og frivillighetsområdet har vært:

Frivillighetserklæringen

forenklingsarbeid

utvidelse og forbedring av ordningene for merverdiavgiftskompensasjon

tildeling av spillemidler til flere frivillige organisasjoner

økt grasrotandel

økt åpenhet og prioritering av aktivitet i idretten

omprioritering av spillemidler fra sentraladministrasjon til klubber og lag over hele landet

avvikling av innmeldings- og årsavgift ved registrering i Frivillighetsregisteret og forbedringer i registeret

tiltak mot barnefattigdom

innføring av ordning hvor herreløs arv tilfaller frivillige organisasjoner

overføring av tilskudd til frivilligsentraler til kommunene, opptrapping av tilskudd

igangsettelse av arbeid med ny stortingsmelding om frivillighet

En helhetlig tros- og livssynspolitikk

Tros- og livssynsfrihet er en grunnleggende menneskerettighet og en forutsetning for et fritt samfunn. Statens fremste oppgave på tros- og livssynsfeltet er å verne om og beskytte tros- og livssynsfriheten.

Den norske kirke er viktig for mange. Regjeringen vil legge til rette for at Den norske kirke fortsatt skal være en folkekirke, samtidig som andre tros- og livssynssamfunn skal understøttes på lik linje. Både endringene i befolkningens religiøse sammensetning, den rettslige selvstendiggjøringen av Den norske kirke og den generelle oppmerksomheten omkring tros- og livssynspolitiske spørsmål i samfunnsdebatten har bidratt til at det nå er behov for en grunnleggende gjennomtenkning av statens tros- og livssynspolitikk. Regjeringen vil legge til rette for dette.

De viktigste tiltakene på tros- og livssynsfeltet har i perioden 2013–2017 vært:

fullføring av skillet mellom kirke og stat ved fristilling av Den norske kirke fra staten

arbeid med felles lov om tros- og livssynssamfunn

økt økonomisk støtte

tilskudd til ekstraordinært vedlikehold av kirker på Sør- og Vestlandet

tilskudd til dialogarbeid

1.2 Hovedprioriteringer 2018

Kulturdepartementets forslag til statsbudsjett for 2018 består av utgiftsbevilgninger på vel 13,9 mrd. kroner. Bevilgningsforslaget er fordelt på en lang rekke kulturelle virksomheter og institusjoner, frivillige organisasjoner, medieaktører og tros- og livssynssamfunn. I tillegg kommer søkbare stipend-, vederlags- og tilskuddsordninger som er innrettet mot hele bredden av norsk kunst- og kulturliv. I budsjettforslaget for 2018 er følgende hovedprioriteringer lagt til grunn:

Frivillighet

Regjeringen vil legge til rette for frivillige initiativ og styrke vilkårene for frivillige organisasjoner. De samlede tilskuddene til frivillighetsformål i Kulturdepartementets budsjettforslag for 2018 er på 1,6 mrd. kroner. Det innbefatter blant annet følgende forslag:

Tilskuddet til merverdiavgiftskompensasjon for frivillige organisasjoner foreslås med 1,35 mrd. kroner, som er en økning på 28,6 mill. kroner fra 2017. Tilskuddet til merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg foreslås økt til 185 mill. kroner, som er om lag 15 mill. kroner over nivået for godkjente søknader på ordningen i 2017.

Regjeringen foreslår å øke tilskuddene til det frivillige kulturlivet med 10 mill. kroner, hvorav 5 mill. kroner skal nyttes til økt satsing på kor og 5 mill. kroner til amatørteater.

Det foreslås et øremerket tilskudd på 5 mill. kroner til frivillige organisasjoner som bidrar med å tilby eldre og aleneboende måltidsfellesskap.

Tilskuddet til tiltak mot barnefattigdom på frivillighetsfeltet videreføres med 10 mill. kroner.

Herreløs arv på 24,5 mill. kroner vil tilfalle frivillige organisasjoner som arbeider for barn og unge, herunder barn og unge med nedsatt funksjonsevne.

Kunstfeltet

Regjeringen foreslår i all hovedsak å videreføre de statlige overføringene til kunst- og kulturlivet, som bl.a. inkluderer 2,6 mrd. kroner i driftstilskudd til de ulike kulturinstitusjonene på musikk- og scenekunstfeltet, vel 950 mill. kroner til søkbare tilskuddsordninger under Norsk kulturråd og nær 520 mill. kroner til ulike stipend- og vederlagsordninger som er innrettet mot enkeltkunstnere. Regjeringen ønsker å legge til rette for vekst og utvikling i kulturlivet, og å styrke kunstneres muligheter for økte inntekter. Regjeringen foreslår derfor å videreføre og trappe opp satsingen på kulturell og kreativ næring som ble etablert i statsbudsjettet for 2017, gjennom følgende forslag:

Bevilgningen til Norsk kulturråd foreslås økt med 12 mill. kroner for å styrke satsingen på det nyetablerte kontoret Kreativt Norge i Trondheim. Økningen skal nyttes til ulike kompetanseprogram og tiltak rettet mot både mindre kulturbedrifter og etablerte kunstinstitusjoner. Tilskuddsordningene for kreativ næringsutvikling og regional bransjeutvikling som forvaltes av Kreativt Norge, foreslås videreført med 18 mill. kroner.

Bevilgningen til Innovasjon Norges oppdrag med mål om å øke investeringer i og omsetning av kulturelle og kreative produkter foreslås videreført med 30 mill. kroner.

Regjeringen har varslet at den vil utarbeide en strategi for kultur og reiseliv, med vekt på å stimulere til økt kulturturisme i Norge. Det foreslås 8,2 mill. kroner til dette formålet.

Tilskuddet til Talent Norge AS, som er et samarbeid mellom staten og private aktører for talentutvikling innen ulike kunstarter, foreslås økt med 2,8 mill. kroner til totalt 38,9 mill. kroner i 2018.

Kulturarv

Regjeringen vil verne om norsk kulturarv gjennom ivaretakelse og formidling av kulturhistoriske bygninger og gjenstander.

Regjeringen foreslår en bevilgning til nasjonale kulturbygg innenfor en samlet ramme på 324,5 mill. kroner i 2018. Det er en økning på 146 mill. kroner fra året før. Bevilgningen inkluderer bl.a. tilskudd på 100 mill. kroner til videreføring av nytt Munchmuseum i Bjørvika i Oslo, 100 mill. kroner til ombygging av Sentralbadet i Bergen til nytt scenekunsthus og 61 mill. kroner til rehabilitering av Den Nationale Scene i Bergen. Videre foreslås nytt tilsagn om statstilskudd på 35 mill. kroner til nytt museumsanlegg ved Orkla industrimuseum på Løkken verk i Meldal kommune, hvorav 5 mill. kroner bevilges i 2018.

Regjeringen har i 2017 tatt et overordnet konseptvalg for rehabilitering av Nationaltheatret i Oslo. Regjeringen fremmer forslag om å igangsette forprosjektering av rehabiliteringsprosjektet, og foreslår en avsetning på 10 mill. kroner til formålet i 2018 (på Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett).

Regjeringen foreslår samlede tilskudd på vel 1,6 mrd. kroner til museer og visuell kunst. Det er en økning på vel 58 mill. kroner fra 2017. I dette ligger også forslag om økt driftsstøtte til ulike museumsprosjekter, herunder ved Ibsenmuseet (Norsk folkemuseum), Nasjonalmuseet, DS Hestmanden (Vest-Agder-museet), KODE Kunstmuseer og komponisthjem i Bergen og Kystens Arv i Rissa (Museene i Sør-Trøndelag).

Regjeringen har besluttet å flytte forvaltning av museumsfaglige oppgaver i Norsk kulturråd fra Oslo til Bodø. Bevilgningen til Norsk kulturråd foreslås økt med 15 mill. kroner, med sikte på åpning av det nye kontoret i løpet av første halvår 2018.

Samfunnets arkivmateriale er blant de viktigste kildene til kunnskap om vår samtid og historie. Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til Arkivverket med 15 mill. kroner for å sikre arkivmateriale for ettertiden. 10 mill. kroner av økningen vil bli nyttet til nye løsninger for avlevering av digitalt skapt arkiv fra offentlige virksomheter. 5 mill. kroner vil bli nyttet til å etablere et samarbeid med Nasjonalbiblioteket i Mo i Rana om langtidslagring og digitalisering av papirarkiv.

Bevilgningen til Nasjonalbiblioteket foreslås økt med 3 mill. kroner for å etablere og drifte et kartsenter i forbindelse med deponering av en samling med historiske kart fra en privat samler.

Tilskuddet til NORLA – Senter for norsk skjønn- og faglitteratur i utlandet, foreslås økt med 10 mill. kroner til gjennomføring av prosjektet Norge som hovedland på bokmessen i Frankfurt i 2019.

Mediestøtte

Regjeringen har varslet at den vil modernisere det mediepolitiske virkemiddelapparatet og over tid legge om den direkte pressestøtten. I forslaget til statsbudsjett for 2018 følges det opp ved følgende tiltak:

Kulturdepartementet lyste sommeren 2017 ut en femårig avtale for kommersiell allmennkringkasting. Regjeringen foreslår å bevilge 135 mill. kroner i 2018. Avtalen stiller krav om egenproduserte nyhetssendinger, norskspråklige programmer for barn og unge og førstegangsvisninger av norsk film og tv-drama.

Regjeringen foreslår å opprette en ny innovasjonsrettet tilskuddsordning som skal bidra til nyskaping og omstilling i mediebransjen. Ordningen skal særlig fremme innovasjon og digitalisering hos lokalaviser. Det er foreslått å sette av 7 mill. kroner til en slik ordning i 2018.

Film

Regjeringen foreslår å videreføre tilskuddene til Filmfondet med 505 mill. kroner, til insentivordningen for film- og serieproduksjoner i Norge med 57 mill. kroner og tilskuddene til regionale filmtiltak med 77 mill. kroner. Utover dette er følgende tiltak prioritert:

Regjeringen foreslår et driftstilskudd på 7 mill. kroner for å sikre videre drift og opprettholdelse av dagens tilbud i Bygdekinoen.

Driftstilskuddet til Internasjonalt Samisk Filminstitutt foreslås økt med 0,6 mill. kroner.

1.3 Fornyelse og effektivisering

Regjeringen vil bygge sin politikk på en effektiv bruk av fellesskapets ressurser. Som i næringslivet er det også i offentlig forvaltning et potensial for å bli mer effektiv. Regjeringen har derfor innført en avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform, og forutsetter at alle statlige virksomheter gjennomfører tiltak for å bli mer effektive. Reformen skal gi insentiver til mer effektiv statlig drift og skape handlingsrom for prioriteringer i statsbudsjettet. Virksomhetene har også god anledning til å planlegge og gjennomføre tiltak for å effektivisere driften når reformen har et årlig krav. Den årlige overføringen settes til 0,5 pst. av alle driftsutgifter som bevilges over statsbudsjettet. For å sikre forutsigbarhet i ordningen er beregningsgrunnlaget saldert budsjett året før. Ordningen er nærmere omtalt i Gul bok 2015.

For Kulturdepartementet innebærer dette at utgiftsrammen er redusert med om lag 9,5 mill. kroner i forhold til 2017.

Kulturdepartementet har i budsjettforslaget for 2018 lagt til grunn de samme kravene til effektiv drift for tilskuddsmottakere som for statlige virksomheter. Departementet mener at det også på kulturområdet er et potensiale til å iverksette tiltak for å effektivisere drift og ressursanvendelse innenfor egen virksomhet. Gevinstene av det generelle innsparingskravet er omfordelt til prioriterte formål i budsjettet, jf. omtale under pkt. 1.2.

2 Oversikt over budsjettforslaget for 2018

Utgifter fordelt på kapitler

(i 1 000 kr)

Kap.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

Administrasjon

300

Kulturdepartementet

144 471

165 501

172 105

4,0

Sum kategori 08.10

144 471

165 501

172 105

4,0

Frivillighetsformål

314

Kultursamarbeid i nordområdene og kulturnæring

20 265

315

Frivillighetsformål

1 755 267

1 587 342

1 600 568

0,8

Sum kategori 08.15

1 775 532

1 587 342

1 600 568

0,8

Kulturformål

320

Norsk kulturråd

775 986

1 087 573

1 143 450

5,1

321

Kunstnerøkonomi

490 606

512 739

517 140

0,9

322

Bygg og offentlige rom

492 135

225 447

372 134

65,1

323

Musikk og scenekunst

1 188 997

2 699 842

2 813 297

4,2

324

Scenekunstformål

2 103 092

325

Allmenne kulturformål

503 042

447 796

-11,0

326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål

912 776

791 423

802 912

1,5

328

Museum og visuell kunst

1 225 545

1 555 810

1 614 170

3,8

329

Arkivformål

397 842

394 488

413 890

4,9

Sum kategori 08.20

7 586 979

7 770 364

8 124 789

4,6

Medieformål m.m.

334

Film- og medieformål

790 855

827 041

846 076

2,3

335

Mediestøtte

376 559

383 720

500 555

30,4

337

Kompensasjon for kopiering til privat bruk

46 215

47 000

48 030

2,2

339

Pengespill, lotterier og stiftelser

80 044

86 468

84 950

-1,8

Sum kategori 08.30

1 293 673

1 344 229

1 479 611

10,1

Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

340

Den norske kirke

1 918 285

2 286 423

2 085 350

-8,8

341

Tilskudd til trossamfunn m.m.

307 873

344 234

358 461

4,1

342

Kirkebygg og gravplasser

122 637

150 101

125 872

-16,1

Sum kategori 08.40

2 348 795

2 780 758

2 569 683

-7,6

Sum utgifter

13 149 450

13 648 194

13 946 756

2,2

Veksten i budsjettforslagets utgiftsside er på 298,6 mill. kroner, sammenlignet med saldert budsjett for 2017. Det tilsvarer en økning på 2,2 pst.

I tillegg til bevilgningene over statsbudsjettet kommer spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS som fordeles til kultur-, idretts- og frivillighetsformål. Tildeling til disse formålene er omtalt under del III, pkt. 5.

Utgifter fordelt på postgrupper

(i 1 000 kr)

Post-gr.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

01–01

Driftsutgifter

3 048 584

1 809 551

1 862 160

2,9

21–23

Spesielle driftsutgifter

170 021

137 634

177 690

29,1

30–49

Nybygg, anlegg m.v.

28 881

31 490

32 118

2,0

50–59

Overføringer til andre statsregnskap

1 532 376

1 546 626

1 584 820

2,5

60–69

Overføringer til kommuner

63 904

54 398

54 461

0,1

70–89

Overføringer til private

8 305 684

10 068 495

10 235 507

1,7

Sum under departementet

13 149 450

13 648 194

13 946 756

2,2

Inntekter fordelt på kapitler

(i 1 000 kr)

Kap.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

Administrasjon

3300

Kulturdepartementet

81

83

2,5

Sum kategori 08.10

81

83

2,5

Kulturformål

3320

Norsk kulturråd

8 797

4 826

5 645

17,0

3322

Bygg og offentlige rom

375

129

132

2,3

3323

Musikk og scenekunst

26 795

24 467

25 128

2,7

3324

Scenekunstformål

31 735

3325

Allmenne kulturformål

23 578

24 215

2,7

3326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål

30 531

25 183

25 863

2,7

3329

Arkivformål

38 592

24 797

25 466

2,7

Sum kategori 08.20

136 825

102 980

106 449

3,4

Medieformål m.m.

3334

Film- og medieformål

16 501

21 253

16 808

-20,9

3339

Inntekter fra spill, lotterier og stiftelser

24 651

16 150

13 099

-18,9

Sum kategori 08.30

41 152

37 403

29 907

-20,0

Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

3340

Den norske kirke

78 218

3342

Kirkebygg og gravplasser

31 134

22 867

23 484

2,7

Sum kategori 08.40

109 352

22 867

23 484

2,7

Skatter og avgifter

5568

Sektoravgifter under Kulturdepartementet

106 134

103 125

106 803

3,6

Sum kategori 08.50

106 134

103 125

106 803

3,6

Sum inntekter

393 463

266 456

266 726

0,1

Under Kulturdepartementet blir stikkordet «kan overføres» foreslått knyttet til disse postene utenom postgruppe 30–49

(i 1 000 kr)

Kap.

Post

Betegnelse

Overført til 2017

Forslag 2018

315

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter

6 000

321

73

Kunstnerstipend m.m.

5 277

182 700

321

75

Vederlagsordninger

191 320

322

70

Nasjonale kulturbygg

50 124

324 500

323

21

Spesielle driftsutgifter

7 047

59 580

325

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter

10 703

16 200

325

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m.

51 550

326

21

Spesielle driftsutgifter

500

15 300

329

21

Spesielle driftsutgifter

25 637

18 440

334

21

Spesielle driftsutgifter

2 349

8 830

334

72

Insentivordning for film- og tv-produksjoner

7 172

57 000

334

73

Regional filmsatsing

84 350

335

74

Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier

4 575

19 410

339

21

Spesielle driftsutgifter

5 275

5 070

342

60

Rentekompensasjon – kirkebygg

5 821

33 341

3 Anmodningsvedtak

Tabell 3.1 gir en oversikt over anmodningsvedtak som Kulturdepartementet har ansvar for å følge opp. Listen omfatter vedtak som Stortinget fattet sesjonen 2016–2017 og vedtak fra sesjonene 2015–2016 og 2014–2015 hvor oppfølgingen ikke er avsluttet. Departementet redegjør for oppfølgingen av vedtakene i del III, pkt. 13.

Tabell 3.1 Anmodningsvedtak

Sesjon

Vedtak nr.

Stikkord

Omtalt side

(2014–2015)

60

Nasjonalgalleriet

146

(2015–2016)

237

Tros- og livssynssamfunn – nytt finansieringssystem

151

(2015–2016)

362

Tilskudd til frivillige organisasjoner

145

(2015–2016)

407 og 408

Vedlikehold av kulturhistorisk verdifulle kirker

151

(2015–2016)

442

Trossamfunn – utenlandsk finansiering

151

(2015–2016)

443

Utdanning av religiøse ledere

151

(2015–2016)

502

Rammeverket for kringkastingsrådet

148

(2015–2016)

503

Alternative modeller for klageadgang og kontakt med NRK

148

(2015–2016)

929

Trossamfunn – tilbaketrekking av statlig støtte

151

(2016–2017)

79

Fremtidig organisering og drift av Norges Postmuseum

146

(2016–2017)

108.33

Kommersielle produkter til rettighetsutøveres egne åndsverk

148

(2016–2017)

108.34

Regionale filmfond

148–149

(2016–2017)

108.45

Tilskudd til egenorganisert idrett

145

(2016–2017)

108.46

Stimulere til bruk av norsk musikk i DAB-nettet

149

(2016–2017)

111

Slukking av FM-nettet

149

(2016–2017)

230

Bevilgningene knyttet til språkpolitiske tiltak og språkorganisasjoner

146

(2016–2017)

231

Revidering av arkivloven

146–147

(2016–2017)

232

Bydelsaviser som mister tilskudd

149

(2016–2017)

431

Lov om medieansvar – teknologinøytral lovgivning

149

(2016–2017)

434

Støtteordning for privatarkiv

147

(2016–2017)

436

Revisjon av kulturloven

147

(2016–2017)

486

Vurdering av museumsreformen

147

(2016–2017)

612

Trossamfunn – opplæring i vold og overgrep

151

(2016–2017)

636

Søknadsgrunnlag for Norsk Tippings overskudd til samfunnsnyttige organisasjoner

145

(2016–2017)

637

Kartlegge tilbudet til spillavhengige

150

(2016–2017)

638

Hovedbingospill via internett

150

(2016–2017)

639

Evaluering av Norsk Tippings og Norsk Rikstotos organisering og praksis

150

(2016–2017)

640

Endring av forskrift til lov om lotterier m.v.

150

(2016–2017)

776 og 777

Endre NRK-plakaten

150

(2016–2017)

1047

Utredning av samfunnets arkivfunksjoner

147–148

(2016–2017)

1048

Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

145

(2016–2017)

1115

Støtteordning for privatarkiv over tippemidlene

148

Del 2
Budsjettforslag

4 Nærmere omtale av bevilgningsforslaget

Programkategori 08.10 Administrasjon (kap. 300)

Utgifter under programkategori 08.10 fordelt på kapitler

(i 1 000 kr)

Kap.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

300

Kulturdepartementet

144 471

165 501

172 105

4,0

Sum kategori 08.10

144 471

165 501

172 105

4,0

Utgifter under programkategori 08.10 fordelt på postgrupper

(i 1 000 kr)

Post-gr.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

01–01

Driftsutgifter

140 641

163 670

170 235

4,0

21–23

Spesielle driftsutgifter

3 830

1 831

1 870

2,1

Sum kategori 08.10

144 471

165 501

172 105

4,0

Kap. 300 Kulturdepartementet

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

140 641

163 670

170 235

21

Spesielle driftsutgifter

3 830

1 831

1 870

Sum kap. 0300

144 471

165 501

172 105

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Departementets hovedoppgaver er knyttet til utvikling og gjennomføring av den statlige politikken på kultur-, medie-, idretts-, frivillighets-, kirke- og tros- og livssynsfeltet.

Bevilgningene på posten skal dekke departementets egne lønns- og driftsutgifter.

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 0,5 mill. kroner til drift av den nye sivile klareringsmyndigheten, jf. omtale i Justis- og beredskapsdepartementets Prop. 1 S (2017–2018). Det foreslås å øke bevilgningen tilsvarende under Justis- og beredskapsdepartementets kap. 453 Sivil klareringsmyndighet, post 01 Driftsutgifter.

Bevilgningen på posten er videre økt med 4,8 mill. kroner til dekning av lønnsforpliktelser for embetsmenn som motsatte seg overføring til det nye rettssubjektet for Den norske kirke, jf. kap. 340, post 70.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som departementet får i merinntekter på kap. 3300, post 01, jf. forslag til vedtak II.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Bevilgningene på posten skal dekke utgiftene ved drift av Brønnøysundregistrenes system for kontroll av fødselsnummer som legges til grunn for utbetaling av tilskudd til tros- og livssynssamfunn utenfor Den norske kirke. I tillegg skal posten dekke andre driftsutgifter i departementet, bl.a. utgifter til utredninger i regi av departementet og kjøp av særskilte varer og tjenester m.m.

Rapport 2016

De viktigste oppgavene på frivillighets- og idrettsområdet var:

arbeid med forenkling for frivillig sektor

oppfølging av merverdiavgiftskompensasjonsordningen til frivillige organisasjoner

oppfølging av Frivillighetsregisteret

oppfølging av Frifond

oppfølging av Frivillighetserklæringen

arbeid med ulike tilskudd og andre løpende saker på frivillighetsfeltet, herunder oppfølging av Fritidserklæringen og oppfølging og kontroll av tilskudd til frivilligsentraler

forvaltning av overskuddet fra Norsk Tipping AS til frivillighets- og idrettsformål

fordeling av tilskudd til bygging og rehabilitering av anlegg for idrett og fysisk aktivitet i kommunene samt oppfølging av departementets anleggspolitiske program

behandling og oppfølging av søknad og rapportering fra Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité (NIF)

arbeid innenfor antidopingfeltet

utvikling av nytt elektronisk system for idrettsanleggsregistrering

oppfølging av tilskuddsordningen for merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

arbeid mot manipulering av idrettskonkurranser

sekretariat for Strategiutvalget for idrett

De viktigste arbeidsoppgavene på kulturområdet var:

løpende forvaltning av statlige virksomheter og tilskudd til institusjoner og tiltak

oppfølging av byggesaker, særlig nybygget for Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design.

arbeid med omlegging av Den Kulturelle Skolesekken og Kulturtanken DKS

å legge fram strategi for korutvikling i Norge

å gjennomføre evaluering av Hålogaland Teater, Teater Ibsen og Hordaland Teater med fokus på kvalitativ utvikling og effektiv ressursutnyttelse. å igangsette tilsvarende evalueringer av Stavanger Symfoniorkester, Nordnorsk Opera og Symfoniorkester, Brageteatret og Haugesund Teater.

oppfølging av næringspolitisk råd i samarbeid med Nærings- og fiskeridepartementet.

arbeid med utvikling av satsing på kulturelle og kreative næringer.

å igangsette utredning på amatørteaterfeltet.

å gjennomføre kartlegging av entreprenørskap i høyere utdannelse innen kulturelle og kreative fag.

oppfølging av utredning om kunstnerøkonomien.

løpende dialog med museer om særskilte prosjekter, samarbeidstiltak og mulige konsolideringer.

gjennomføring av høringsrunde om utredningen av museumsprosjektet Kald krig.

oppfølging av nordisk konferanse om ulovlig handel med kunst- og kulturgjenstander.

videre vurdering av ordningene for utsmykking av offentlige bygg og uterom.

legge til rette for og bidra til kultursamarbeid over grensene i nordområdene

oppfølging av Norsk-russisk kultursamarbeid, treårig samarbeidsprogram 2016–2018

arbeid med å finne kostnadseffektiv og faglig god løsning for arkivprosjektet på Tynset

arbeid med revisjon av stedsnavnsloven

arbeid med språklov

arbeid med revisjon av pliktavleveringsloven og forskrift

oppfølging av nasjonal bibliotekstrategi

arbeid med endring av arkivforskriften

deltakelse i programmet Kreativt Europa

De viktigste arbeidsoppgavene på medie- og pengespillområdet var:

forslag til ny åndsverklov (Prop. 104 L (2016–2017))

stortingsmelding om pengespillpolitikken, Meld. St. 12 (2016–2017) Alt å vinne – Ein ansvarleg og aktiv pengespelpolitikk

innføring av totale tapsgrenser for Norsk Tippings spill

stortingsmelding om NRK, Meld. St. 15 (2016–2017) Eit moderne og framtidsretta NRK – Finansiering og innhaldsplikter

stortingsmelding om kommersiell allmennkringkasting, Meld. St. 14 (2016–2017) Kommersiell allmennkringkasting

oppfølging av teknologiskiftet for radio

oppfølging av Meld. St. 30 (2014–2015) En framtidsrettet filmpolitikk, og Stortingets innstilling 83 S (2015–2016), herunder bl.a. prosess med bransjen om nye finansieringsmodeller, ny tilskuddsordning til regionale filmfond og ny kriteriemodell for tildeling av tilskudd til regionale filmsentre

høring av forslag til ny forskrift om tilskudd til produksjon og formidling av audiovisuelle verk, samt innføring og oppfølging av denne

De viktigste oppgaver på tros- og livssynsfeltet var:

arbeidet med omdanning av Den norske kirke til et eget rettssubjekt, jf. Prop. 55 L (2015–2016), Innst. 256 L (2015–2016) og Lovvedtak 56 (2015–2016)

oppfølging av tilskuddsordningene til tros- og livssynssamfunn utenom Den norske kirke og tilskudd til tros- og livssynsdialog

utredning av forslag til ny, felles lov og finansieringsordninger for tros- og livssynssamfunn

oppnevning av et offentlig utvalg for å utrede spørsmål om søndagsåpne butikker bredt

Kap. 3300 Kulturdepartementet

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

81

83

Sum kap. 3300

81

83

Post 1 Ymse inntekter

Posten gjelder inntekter i forbindelse med seminarer, konferanser m.m., jf. kap. 300, post 01.

Programkategori 08.15 Frivillighetsformål (kap. 314–315)

Utgifter under programkategori 08.15 fordelt på kapitler

(i 1 000 kr)

Kap.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

314

Kultursamarbeid i nordområdene og kulturnæring

20 265

315

Frivillighetsformål

1 755 267

1 587 342

1 600 568

0,8

Sum kategori 08.15

1 775 532

1 587 342

1 600 568

0,8

Utgifter under programkategori 08.15 fordelt på postgrupper

(i 1 000 kr)

Post-gr.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

21–23

Spesielle driftsutgifter

8 189

5 967

6 000

0,6

70–89

Overføringer til private

1 767 343

1 581 375

1 594 568

0,8

Sum kategori 08.15

1 775 532

1 587 342

1 600 568

0,8

Bevilgningene under kap. 314 ble i 2017 overført til kap. 325, jf. omtale under programkategori 08.20.

Innledning

Programkategorien omfatter tilskudd til frivillighets- og idrettsformål. Departementets hovedoppgaver på disse feltene er:

forvaltning av tilskudd til frivillige organisasjoner

koordinering av statlig frivillighetspolitikk

I den statlige idrettspolitikken er den viktigste finansieringskilden spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS som fordeles til idrettsformål. På statsbudsjettet er det enkelte tilskudd til idrettsformål. Oppfølgingen av den statlige idrettspolitikken omtales i Del III, kap. 7 Idrettspolitikken.

Mål

Det overordnede målet for den statlige frivillighetspolitikken er at frivillig sektor skal ha rammebetingelser som bidrar til bred aktivitet og deltakelse.

Det overordnede målet for den statlige idrettspolitikken er idrett og fysisk aktivitet for alle.

Frivillighetsmeldingen

Det er ti år siden sist man drøftet helhetlig frivillighetspolitikk i form av en stortingsmelding. Frivilligheten og samfunnet er i endring, og derfor er det satt i gang et arbeid med en ny stortingsmelding om den statlige frivillighetspolitikken.

Målet for statens frivillighetspolitikk skal være mer frivillighet for flere på en enklere måte. Den frivillige innsatsen i Norge er fortsatt svært høy. Stortingsmeldingen skal drøfte hvordan statens politikk kan støtte opp om frivillig sektor gjennom å møte nye generasjoner frivillige og nye organisasjonsformer, men også støtte opp om alt det gode arbeidet som gjøres.

Meldingen skal favne bredt innenfor frivillighetens ulike roller i samfunnet. Den skal gi tydelige føringer for hvordan den statlige frivillighetspolitikken kan bli enda mer koordinert, og hvordan relasjonen mellom offentlige myndigheter og frivilligheten kan forenkles ytterligere. Stortingsmeldingen skal også samle og systematisere den kunnskap og forskning som vi har om frivillig sektor, og bidra til faglig forankring og grunnlag for god, langsiktig politikk. Arbeidet med en melding om frivillighetspolitikken skal i stor grad gjøres i samhandling med sektoren. Dette vil følges opp med innspillsmøter og dialogmøter i 2017 og 2018. Meldingen vil etter planen bli lagt fram høsten 2018.

Egenorganisert idrett

For å ivareta statens overordnede mål for idrettspolitikken, vil regjeringen sikre gode rammebetingelser for den organiserte idretten. Samtidig vil regjeringen legge til rette for at de som ønsker å drive egenorganisert aktivitet utenfor rammene av et idrettslag, har gode muligheter til dette. Regjeringen har derfor styrket satsingen på egenorganisert fysisk aktivitet, både gjennom spillemidler til idrettsformål og bevilgninger under kap. 315, post 79.

Deltakelse

Frivillige organisasjoner står for mange av de viktigste fritidsaktivitetene for barn og unge, særlig innen idrett, kunst og kultur. Sosial deltakelse er avgjørende, det gir venner, fellesskap og mange positive opplevelser. Regjeringen vil bidra til at økonomi ikke hindrer barn og unge fra å delta i idrett og frivillig aktivitet. Regjeringen følger opp dette ved å styrke ordninger og gi gode rammebetingelser slik at det kan skapes aktivitetstilbud der terskelen for å bli med er lav. Regjeringen har undertegnet Fritidserklæringen sammen med KS, Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité, Frivillighet Norge, Landsrådet for Norges barne- og ungdomsorganisasjoner og Nasjonal dugnad for fattigdom og utenforskap for barn og ungdom ved organisasjonene Redd Barna, Røde Kors, Kirkens bymisjon, Frelsesarmeen, KFUK-KFUM og Voksne for barn. Fritidserklæringen skal bidra til at alle barn, uavhengig av foreldrenes sosiale og økonomiske situasjon, skal få mulighet til å delta jevnlig i minst én organisert fritidsaktivitet, jf. regjeringens strategi mot barnefattigdom 2015–2017.

Målsettingen om idrett og fysisk aktivitet for alle innebærer at barn fra inntektsfattige familier og barn med minoritetsbakgrunn også får mulighet til å delta i idrett. En forutsetning for departementets tilskudd fra spillemidlene til Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité (NIF) er at den organiserte idretten skal være inkluderende og åpen for alle. Gjennom fordeling av spillemidlene bidrar regjeringen til å understøtte den frivillige innsatsen i idrettslagene og derved bidra til å holde kostnadene nede. I NIFs programerklæring Idrettspolitisk dokument står det at idretten vil «Redusere økonomiske hindringer for barn og unges deltakelse».

Åpenhet og godt styresett

For regjeringen er det viktig at idretten viser åpenhet slik det er stilt vilkår om i tilskuddsbrevet til NIF. Regjeringen kommer fortsatt til å prioritere aktivitet framfor administrasjon i årene framover.

Det er økende internasjonal oppmerksomhet på behovet for godt styresett i idretten. Som del av det nordiske ministermøtet for kultur på Svalbard 24.–26. april 2017, ble det arrangert et idrettstoppmøte. Resultatet var bl.a. en felles uttalelse fra de nordiske idrettsministrene. Ministrene framhever at godt styresett, demokrati, åpenhet og likestilling skaper muligheter og utvikling. Dette er fundamentale verdier som må være kjernen i enhver idrettsorganisasjon. Verdiene er samtidig aktuelle for alle frivillige organisasjoner, og arbeidet med godt styresett angår hele den frivillige sektoren.

Kap. 314 Kultursamarbeid i nordområdene og kulturnæring

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

21

Spesielle driftsutgifter

1 431

71

Kulturnæringsprosjekter

2 266

72

Kultursamarbeid i nordområdene

3 739

78

Ymse faste tiltak

12 829

Sum kap. 0314

20 265

Kapitlet ble i 2017 lagt inn under programkategori 08.20 Kulturformål, se omtale under kap. 325 Allmenne kulturformål for budsjettforslag 2018 og rapport 2016.

Kap. 315 Frivillighetsformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

6 758

5 967

6 000

70

Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

1 300 548

1 319 900

1 348 500

71

Tilskudd til frivilligsentraler

127 982

72

Tilskudd til frivillig virksomhet for barn og unge

23 935

5 960

74

Frivillighetsregister, kan overføres

1 000

850

75

Herreløs arv til frivillige organisasjoner

18 700

9 945

24 518

76

Tilskudd til tiltak mot barnefattigdom

10 000

10 180

10 000

78

Ymse faste tiltak

8 039

8 170

8 350

79

Til disposisjon

2 073

26 860

13 200

82

Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

192 919

175 920

185 000

84

Ungdoms-OL

34 313

86

Tilskudd til internasjonale sykkelritt i Norge

27 000

13 590

5 000

87

Tilskudd til X Games

2 000

10 000

Sum kap. 0315

1 755 267

1 587 342

1 600 568

Kulturdepartementet foreslår å avvikle tilskuddene til Landsrådet for Norges barne- og ungdomsorganisasjoner (LNU) kultur og til politi og vakthold ved idrettsarrangementer for barn og unge, som har vært budsjettert på post 72. Utgifter til videreutvikling av Frivillighetsregisteret som tidligere har vært budsjettert på post 74, vil heretter bli dekket på post 21. Postene 72 og 74 foreslås som følge av dette avviklet fra 2018. I 2017 ble tilskuddet til frivilligsentraler, post 71, overført til Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett under kap. 571 Rammetilskudd til kommuner, post 60 Innbyggertilskudd.

Innledning

Kapitlet omhandler tilskudd til frivillig sektor og tilskudd over statsbudsjettet til idrett.

Mål for 2018

Følgende mål er lagt til grunn for bevilgningene under kapitlet i 2018:

Frivillig sektor skal ha rammebetingelser som bidrar til bred aktivitet og deltakelse.

Departementets samspill med frivillig sektor skal preges av forenkling og forutsigbarhet.

Frivillighetspolitikken skal være kunnskapsbasert.

Departementet legger til grunn at frivillige organisasjoner og deltakere selv må kunne sette mål for sin virksomhet og utvikle denne på egne premisser.

Budsjettforslag 2018

Post 21 Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen omfatter midler til forskning, utredning og andre utviklingsoppgaver m.m. på frivillighetsområdet.

Forskningen skal øke og utvikle kunnskapen om sektorens betydning og rolle i samfunnet, bidra til å videreutvikle frivillighetspolitikken og styrke frivillig sektor. Sentrale forskningstemaer er deltakelse, sivilsamfunn og frivillig sektor i endring, finansieringsordninger og andre rammevilkår.

Posten omfatter også bl.a. utgifter til videreutvikling av Frivillighetsregisteret som skjer i samarbeid med Brønnøysundregistrene og frivillig sektor.

Post 70 Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

Bevilgningen på posten skal kompensere for kostnader som frivillige organisasjoner har til merverdiavgift ved kjøp av varer og tjenester. Formålet med ordningen er å fremme frivillig aktivitet.

Det foreslås en bevilgning på 1 348,5 mill. kroner, en økning på 28,6 mill. kroner fra 2017. Tilskuddsordningen skal gi kompensasjon for merverdiavgift etter søknad fra frivillige organisasjoner innenfor bevilgningen for det enkelte år. Dersom bevilgningen ikke rekker til full kompensasjon, vil den prosentvise avkortingen være lik for alle innvilgede søknader. Ordningen skal være tilgjengelig for både små og store organisasjoner. Ordningen er knyttet til registrering i Frivillighetsregisteret. Det stilles ikke krav om merverdiavgiftspliktig omsetning.

Flertallet av søkerne benytter en forenklet søknadsmodell, der de søker om kompensasjon med utgangspunkt i totale driftskostnader knyttet til den frivillige ikke-fortjenestebaserte delen av virksomheten. Det er også mulig å velge å søke om kompensasjon basert på dokumenterte merverdiavgiftskostnader. Midlene kan brukes fritt i den frivillige og ikke-fortjenestebaserte delen av virksomheten. Ordningen skal være enkel og ubyråkratisk. Organisasjonene skal ikke rapportere for bruken av midlene. Sentralleddet har ansvaret for oppfølging av egne underledd og skal sørge for at det foreligger revisjonsrapport på søknadsgrunnlaget, samt annen relevant dokumentasjon.

Departementet tar sikte på å sende forslag til enkelte endringer i forskrift om merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner på høring i løpet av siste kvartal 2017.

Ordningen forvaltes av Lotteri- og stiftelsestilsynet. Lotterinemnda er klageinstans. Innenfor foreslått bevilgning vil det bli avsatt midler til eventuelle klager m.m.

Post 75 Herreløs arv til frivillige organisasjoner

Herreløs arv er arv fra dødsbo der den avdøde ikke har arvinger. Tidligere har denne typen arv gått direkte til staten. I 2015 ble det bestemt at midlene skal fordeles til frivillige organisasjoner som driver virksomhet til fordel for barn og unge. Frivillig virksomhet rettet mot barn og unge med nedsatt funksjonsevne skal prioriteres. Midlene fordeles av Landsrådet for Norges barne- og ungdomsorganisasjoner (LNU) etter retningslinjer fastsatt av LNU og godkjent av Kulturdepartementet. Dette har resultert i støtteordningen LNU Aktivitetsstøtta – Herreløs arv.

Bevilgningen på posten tilsvarer regnskapsførte inntekter fra herreløs arv to år tidligere. I 2016 var det inntektsført 24,5 mill. kroner. Dette beløpet foreslås bevilget over departementets budsjett i 2018.

Post 76 Tilskudd til tiltak mot barnefattigdom

Bevilgningen på posten omfatter tilskudd til tiltak som bidrar til at barn og ungdom fra inntektsfattige familier kan delta i organiserte fritidsaktiviteter sammen med jevnaldrende.

Deltakelse i frivillig organisasjonsliv gir tilgang til opplevelser, mestring, venner og sosial tilhørighet. Barn fra inntektsfattige familier deltar i mindre grad i fritidsaktiviteter enn andre barn.

Post 78 Ymse faste tiltak

Bevilgningen på posten omfatter faste driftstilskudd til Frivillighet Norge og Noregs Ungdomslag. Foreslått fordeling i 2018 framgår av vedlegg 1.

Post 79 Til disposisjon

Bevilgningen på posten foreslås stilt til departementets disposisjon og skal dekke nye behov som oppstår i budsjettåret.

Posten skal også dekke prosjekter som ikke naturlig hører hjemme under andre tilskuddsposter og følgende enkelttiltak:

Det foreslås tilskudd på 5 mill. kroner til frivillige organisasjoner som har tiltak for at eldre og aleneboende skal få noen å spise måltider sammen med. Tiltaket må sees i sammenheng med andre tiltak som skal bidra til å motvirke ensomhet blant eldre.

På posten er det satt av 2 mill. kroner til et ressurssenter for egenorganisert idrett, som skal veilede og legge til rette for aktivitet som drives egenorganisert og utenfor de etablerte idrettsorganisasjonene. Departementet har lyst ut tilskudd til etablering og drift av et slikt senter og tar sikte på etablering av senteret i løpet av 2017.

Som en overgangsordning er det satt av midler til Frivilligsentralen Costa Blanca Nord i Spania.

Post 82 Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

Bevilgningen på posten skal kompensere for kostnader som spillemiddelberettigede idrettslag og foreninger har til merverdiavgift ved bygging av idrettsanlegg. Dersom bevilgningen ikke rekker til full kompensasjon, vil den prosentvise avkortingen være lik for alle godkjente søknader.

Det foreslås en bevilgning på 185 mill. kroner, en økning på 9,1 mill. kroner fra 2017. Formålet med ordningen er å lette finansieringen av anleggsinvesteringer for idrettslag og foreninger.

Tilskuddsordningen forvaltes av Lotteri- og stiftelsestilsynet, med Lotterinemnda som klageinstans. Bestemmelser for ordningen fastsettes av Kulturdepartementet. Innenfor foreslått bevilgning vil det bli avsatt midler til ev. klager m.m.

Post 86 Tilskudd til internasjonale sykkelritt i Norge

Bevilgningen på posten omfatter tilskudd til internasjonale sykkelritt i Norge. Departementet foreslår en bevilgning på 5 mill. kroner til internasjonale sykkelritt i Norge som kan ha deltakende lag på UCI Womens WorldTour- og UCI WorldTour-nivå. Departementet ønsker å bidra særlig til å utvikle kvinnesykling.

Rapport 2016

Bevilgningen under kapitlet skulle stimulere til frivillig aktivitet og deltakelse. Følgende mål ble lagt til grunn for 2016:

Frivillig sektor skal ha rammebetingelser som bidrar til bred aktivitet og deltakelse.

Forenkling og forutsigbarhet skal prege regjeringens samspill med frivillig sektor.

Frivillighetspolitikken skal være kunnskapsbasert.

Departementet vurderer måloppnåelsen for bevilgningen til frivillighetsformål å være tilfredsstillende, jf. rapporteringen nedenfor.

Merverdiavgiftskompensasjonsordningen for frivillige organisasjoner

Tildelingen av kompensasjon for merverdiavgift på varer og tjenester i 2016 er basert på organisasjonenes regnskap fra 2015. Mer enn 23 000 lag og organisasjoner mottok kompensasjon. Flertallet av mottakere var små lag og foreninger. Organisasjonene ble tildelt om lag 1,3 mrd. kroner, en innvilgelse på 76,3 pst. av godkjent søknadssum.

Frivilligsentraler

2016 var Kulturdepartementets siste år med ansvar for fordeling av midler til etablering og drift av frivilligsentraler. Fra 2017 er fordelingsansvaret overført til den enkelte kommune. 431 frivilligsentraler i 345 kommuner ble tildelt tilskudd fra Kulturdepartementet i 2016.

Maksimalt driftstilskudd til den enkelte sentral var på 310 000 kroner. I tillegg ble det gitt tilskudd til kompetanseutvikling og samarbeid frivilligsentralene imellom på både lokalt og regionalt nivå.

Frifond

Rundt 14 000 lokale lag og grupper med barn og unge mottok støtte fra Frifond i 2016. Bevilgningen over statsbudsjettet var 18,4 mill. kroner. I tillegg ble ordningen tilført nærmere 181 mill. kroner fra spilleoverskuddet til Norsk Tipping AS fordelt til kulturformål. Departementet fordelte midlene til paraplyorganisasjonene Landsrådet for Norges barne- og ungdomsorganisasjoner (LNU) og Norsk musikkråd, som fordelte disse videre til lokal aktivitet. Den største andelen av midlene ble fordelt gjennom sentralleddet til landsdekkende barne- og ungdomsorganisasjoner til deres lokale lag. I tillegg har paraplyorganisasjonene fordelt midler direkte til lokale lag og grupper med aktivitet på områdene musikk, teater og annet.

Frivillighetsregisteret

Per 31. desember 2016 var nærmere 40 000 enheter registrert i Frivillighetsregisteret. Dette er en økning på rundt 5 000 enheter fra 2015. Økningen har blant annet sammenheng med at innmeldings- og årsavgiften er fjernet, slik at det nå er gratis å være registrert i Frivillighetsregisteret.

I samarbeid med frivillig sektor har departementet i 2016 videreført arbeidet for å sikre at innrapportering av data til Frivillighetsregisteret skal være enklest mulig for organisasjonene, og en løsning for integrasjon av idrettens medlemsregistre med Frivillighetsregisteret er tatt i bruk.

Ungdoms-OL 2016

Ungdoms-OL 2016 ble avholdt 12.–21. februar 2016. Organisasjonskomiteen for arrangementet, Lillehammer Ungdoms-OLs organisasjonskomité AS (LYOGOC), ble oppløst på selskapets ekstraordinære generalforsamling 22. desember 2016.

Selskapet etterlot seg et mindreforbruk (overskudd) på 26,4 mill. kroner. Dette er fordelt som følger:

20 mill. kroner er tilbakeført til Kulturdepartementet. Det viste seg å ikke være behov for de ekstra driftsmidlene på 20 mill. kroner som ble tilført fra spillemidlene til idrettsformål i 2015, jf. Stortingets samtykke til å utvide tilskuddsrammen for LYOGOC AS, jf. Prop. 119 S (2014–2015) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2015.

6 mill. kroner er overført til Senter for olympisk arv (Olympic Legacy Centre) på Lillehammer i samsvar med Stortingets forutsetning, jf. Prop. 153 S (2010–2011) og Innst. 33 S (2011–2012).

Restbeløpet på om lag 0,4 mill. kroner er overført til Senter for olympisk arv.

Forskning

Forskningsprogrammet «Sivilsamfunn og frivillig sektor 2013–2017» drives av Institutt for samfunnsforskning i samarbeid med Uni Research Rokkansenteret. Hovedtemaer i programmet er perspektiver på frivillig deltakelse, sivilsamfunn og frivillig sektor i endring, finansieringsordninger og andre rammevilkår. Programmet er et samarbeid mellom Helse- og omsorgsdepartementet, Arbeids- og sosialdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet og Kulturdepartementet, som er oppdragsgiver. Informasjon om forskningsprosjekter, publikasjoner og andre aktiviteter er åpent tilgjengelig på nettsiden sivilsamfunn.no.

Andre tiltak

Det ble gitt et driftstilskudd til Frivillighet Norge på 6,9 mill. kroner. Deler av tilskuddet ble nyttet til å støtte opp om organisasjonenes arbeid for å rekruttere flere og nye frivillige til organisasjoner med behov for frivillige.

Det ble gitt 2 mill. kroner til Ladies Tour of Norway og 1,5 mill. kroner til henholdsvis Tour of Norway og Tour des Fjords.

Det ble gitt 10 mill. kroner til pilotprosjekter i regi av frivillige organisasjoner for å bidra til at barn og unge får mulighet til å delta i organiserte fritidsaktiviteter sammen med jevnaldrende, uavhengig av foreldrenes økonomi.

Programkategori 08.20 Kulturformål (kap. 320–329)

Utgifter under programkategori 08.20 fordelt på kapitler

(i 1 000 kr)

Kap.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

320

Norsk kulturråd

775 986

1 087 573

1 143 450

5,1

321

Kunstnerøkonomi

490 606

512 739

517 140

0,9

322

Bygg og offentlige rom

492 135

225 447

372 134

65,1

323

Musikk og scenekunst

1 188 997

2 699 842

2 813 297

4,2

324

Scenekunstformål

2 103 092

325

Allmenne kulturformål

503 042

447 796

-11,0

326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål

912 776

791 423

802 912

1,5

328

Museum og visuell kunst

1 225 545

1 555 810

1 614 170

3,8

329

Arkivformål

397 842

394 488

413 890

4,9

Sum kategori 08.20

7 586 979

7 770 364

8 124 789

4,6

Utgifter under programkategori 08.20 fordelt på postgrupper

(i 1 000 kr)

Post-gr.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

01–01

Driftsutgifter

1 292 455

1 334 903

1 378 318

3,3

21–23

Spesielle driftsutgifter

108 069

110 254

155 920

41,4

30–49

Nybygg, anlegg m.v.

28 881

31 490

32 118

2,0

50–59

Overføringer til andre statsregnskap

1 036 193

1 052 026

1 079 520

2,6

60–69

Overføringer til kommuner

20 338

20 690

21 120

2,1

70–89

Overføringer til private

5 101 043

5 221 001

5 457 793

4,5

Sum kategori 08.20

7 586 979

7 770 364

8 124 789

4,6

Innledning

Programkategorien omfatter bevilgninger til kultur- og kunstnerformål. Bevilgningene skal bl.a. støtte kulturinstitusjoner og kunstnere, bidra til internasjonalt kultursamarbeid og utvikle den kreative næringen. Kulturdepartementets hovedoppgaver på kulturområdet er

forvaltning av lover og regelverk

styring av de statlige virksomhetene

forvaltning av tilskudd til ulike kulturformål

organisatoriske tiltak og utviklingstiltak

Statlige midler til kulturformål forvaltes etter prinsippet om armlengdes avstand. Dette innebærer at tilskuddsmottakerne er faglig uavhengige, og at beslutninger som krever kunst- og kulturfaglig skjønn, ikke underlegges statlig styring.

Mål

De overordnede målene for bevilgningene til kulturformål er å bidra til at alle kan få tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet, å fremme kunstnerisk utvikling og fornyelse, samt å samle inn, bevare, dokumentere og formidle kulturarv. Det er videre et mål å sørge for at norsk er et velfungerende og fullverdig språk.

Kunstnerisk kvalitet, utvikling og fornyelse

Kunst kan skape nysgjerrighet og forståelse, den kan overraske, utfordre og stimulere til undring, og danner slik grunnlag for samfunnsdialog i bred forstand.

Publikum i Norge har et stort mangfold av kunst- og kulturtilbud å velge i. Kunst- og kulturaktørene må holde høy kvalitet, arbeide kunnskapsbasert og jobbe aktivt med formidling for å tiltrekke seg publikum. Mye tyder på at norsk kunst og kultur holder et høyt kvalitetsnivå. En indikator på dette er nasjonal og internasjonal anerkjennelse av og etterspørsel etter f.eks. norsk scenekunst, litteratur, visuell kunst, arkitektur og musikk.

Å være kunstner kan være økonomisk uforutsigbart, men oppleves likevel som attraktivt for mange. Stadig flere ønsker å satse på et kreativt yrke, og antallet unge kunstnere øker i Norge. Kunstnernes situasjon blir belyst både i NOU 2013: 4 Kulturutredningen 2014 og i utredningen Kunstens autonomi og kunstens økonomi (2015). Dette er blitt fulgt opp av regjeringen ved å utvide virkemiddelapparatet med flere tiltak, også gjennom en satsing på kulturell og kreativ næring som skal bidra til økte næringsinntekter fra kunstnerisk virke.

Kunstfeltene består i dag av et stort mangfold av kunstuttrykk og en rekke institusjoner, formidlingsarenaer, aktører og kunstnere lokalisert over hele landet. Alle felt, det være seg musikk, scenekunst, visuell kunst, litteratur m.m., har gjennomgått store forandringer de siste årene, og kompleksiteten og profesjonaliteten øker. Teknologien, som fremdeles er i rask utvikling, utfordrer kunst- og kulturorganisasjonene på mange plan, samtidig som den åpner nye muligheter. Dette gjelder både utviklingen av nye kunstneriske praksiser, nye uttrykk og produksjonsmåter, andre formidlingsformer, nye arenaer og en annen organisering av det kunstneriske arbeidet.

Kulturaktivitet fordrer gode fysiske rammevilkår. Bygninger, arkitektur og visuell kultur er viktige uttrykk for vår kultur, kulturarv og identitet. Den største enkeltsatsingen innenfor kunstfeltet er for tiden nybygget for Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design på Vestbanen i Oslo.

Bevare og formidle kulturarven

Arkivene, bibliotekene og museene er kulturarvinstitusjoner som samler inn, bevarer, tilgjengeliggjør og formidler skriftlige kilder, foto, gjenstander og bygninger. Samlingene har uvurderlig betydning for forskning og kunnskapsutvikling, og for forståelse av vår nasjonale og lokale kultur, språk, historie og identitet. Samlet utgjør disse institusjonene et hovedelement i vårt kollektive samfunnsminne.

Digitalisering har revolusjonert tilgangen til og formidlingen av kulturarvmateriale. På nettsider som arkivportalen.no, digitalarkivet.no, nb.no og digitaltmuseum.no kan alle få digital tilgang til kulturarvinstitusjonenes samlinger og informasjon om hva som finnes i samlingene. Dette bidrar til en styrking av institusjonenes samfunnsmessige funksjon og betydning. I Riksrevisjonens undersøkelse om digitalisering av kulturarven framheves Nasjonalbibliotekets digitaliseringsarbeid. På den andre siden påpeker Riksrevisjonen utfordringer i arbeidet med digitalisering i Arkivverket og museene, og dette vil bli fulgt opp.

Kulturarvinstitusjonene forvalter fellesskapets ressurser og skal være tilgjengelige for alle. Med utgangspunkt i egne samlinger og særskilte samfunnsoppdrag driver institusjonene formidling for et bredt publikum. Mange av institusjonene er populære møteplasser i sine lokalsamfunn. Folkebibliotekene fins i alle landets kommuner og er en viktig arena for formidling av litteratur, læring og offentlig debatt. Museene har også et stort antall formidlingsarenaer.

Mengden av publisert materiale og saksdokumenter fra offentlig og privat virksomhet som produseres i dag, mangler historisk sidestykke. For kulturarvinstitusjonene skaper dette store utfordringer med hensyn til lagringskapasitet og forsvarlig lagring av så vel digitalt som analogt materiale.

Kultur og språk er uløselig sammenknyttet. Vi bruker språket muntlig og skriftlig for å uttrykke oss og for å samhandle med andre, og gjennom språket opplever og tolker vi verden rundt oss. Språket er vårt fremste identitetsmerke. Et bredt tilfang av litteratur på norsk bidrar til å bevare og fornye norsk språk og kultur. Å bidra til en offentlighet der hovedspråket er norsk – både bokmål og nynorsk – åpner for bred medvirkning og deltakelse, og er et gjennomgående mål i kunst-, kultur- og mediepolitikken. Norsk skal være et levende og sterkt språk på alle samfunnsområder. Likeledes skal samisk og de nasjonale minoritetsspråkene også ivaretas.

Internasjonal deltakelse og kultursamarbeid

Norsk deltakelse i internasjonalt kunst- og kulturliv øker. Stadig flere kulturuttrykk har internasjonale referanser, er basert på internasjonalt samarbeid eller har et internasjonalt publikum. Samarbeid på tvers av landegrenser bidrar til å gjøre norsk kulturliv mer aktivt og levende, styrker kvalitet og kompetanse i kultursektoren og gir tilgang til større og flere markeder. Dette gir også mulighet for økt verdiskaping i norsk kulturell og kreativ næring. En godt utviklet kultursektor bidrar til formidling og kommunikasjon over landegrenser og gir viktige bidrag til samarbeid og utvikling.

Departementet legger særskilt til rette for internasjonal kulturvirksomhet blant annet gjennom multilateralt samarbeid i Nordisk ministerråd, Europarådet, EU og UNESCO.

Gjennom tilskudd til organisasjonene Danse- og teatersentrum, Music Norway, Norsk filminstitutt, Norwegian Crafts, Norwegian Literature Abroad (NORLA) og Office for Contemporary Art Norway (OCA) bidrar departementet til å fremme norsk kunst og kultur internasjonalt.

Gjennom Nordisk ministerråds politiske initiativ, støtteprogrammer og institusjoner arbeides det for et dynamisk og mangfoldig kunst- og kulturliv i Norden. Støtteprogrammene er viktige finansieringskilder og norske kunstnere og kulturaktører har fått god uttelling i disse programmene.

Nordområdepolitikken er et sentralt utenrikspolitisk interesseområde for regjeringen. En godt utviklet kultursektor i nord bidrar til formidling og kommunikasjon over grensene og gir viktige bidrag til samarbeid og utvikling i regionen. Departementet bidrar til kultursamarbeid over grensene i nord bl.a. gjennom tre-årige programmer for norsk-russisk kultursamarbeid.

Ny kulturmelding

Regjeringen har besluttet at det skal utarbeides en ny kulturmelding. Meldingen skal danne grunnlaget for en overordnet politisk debatt om kulturpolitiske utfordringer i årene som kommer, og den skal favne bredt innenfor Kulturdepartementets ansvarsområder – kunstfeltene, film, spill, bibliotek, arkiv, museum og frivillig kulturliv. Meldingen skal inneholde mål for framtidens nasjonale kulturpolitikk. Et sentralt aspekt ved kulturmeldingen vil være en vurdering av arbeidsdelingen mellom forvaltningsnivåene innenfor kulturområdet. Det legges opp til at meldingen skal behandles i Stortinget i vårsesjonen 2019.

Kap. 320 Norsk kulturråd

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

147 320

152 621

185 070

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

8 632

2 946

51

Fond for lyd og bilde

37 416

38 050

38 880

52

Norges forskningsråd

12 894

53

Sametinget

82 487

55

Norsk kulturfond

71 856

893 956

919 500

73

Nasjonale kulturbygg, kan overføres

207 478

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

57 432

78

Ymse faste tiltak

39 298

79

Til disposisjon, kan nyttes under post 1

5 586

82

Nobels Fredssenter

30 080

85

Gaveforsterkningsordning

44 937

86

Talentutvikling

30 570

Sum kap. 0320

775 986

1 087 573

1 143 450

Kap. 320, post 21 foreslås avviklet. På denne posten har det vært budsjettert med utgifter i Norsk kulturråd for enkelte oppdrag som har vært finansiert av eksterne midler. Denne oppdragsvirksomheten er nå i all hovedsak avviklet, jf. omtale under kap. 3320.

Innledning

Kapitlet omfatter den statlige virksomheten Norsk kulturråd. Bevilgningene under kapitlet består av driftsmidler til Norsk kulturråd samt avsetninger til Norsk kulturfond og Fond for lyd og bilde.

Norsk kulturråd består av en fagadministrasjon og de kollegiale organene som styrer Norsk kulturfond, Fond for lyd og bilde og Statens kunstnerstipend. De kollegiale organene styres etter prinsippet om armlengdes avstand og er faglig uavhengige i sitt arbeid. De beslutter tildelingene fra sine avsetninger og kan ikke instrueres når det gjelder enkeltvedtak om fordeling av hhv. tilskudd og stipend/garantiinntekter. Fagadministrasjonen ledes på sin side av en direktør som er underlagt departementets instruksjonsmyndighet.

Norsk kulturråd har som formål å stimulere samtidens mangfoldige kunst- og kulturuttrykk. Organisasjonen bistår kunst- og kulturprosjekter over hele landet, driver utviklingsarbeid og er rådgiver for staten i kulturspørsmål. Gjennom støtte til profesjonelle kunstnere, arrangører, utgivere og ulike kulturvirksomheter bidrar Kulturrådet til at kunst og kultur skapes, dokumenteres, bevares og gjøres tilgjengelig for flest mulig. Målet er at Norge skal ha et levende og mangfoldig kunst- og kulturliv.

Som statens viktigste aktør for det frie feltet (dvs. det prosjektbaserte, ikke-institusjonelle feltet), har Norsk kulturråd en sentral plass i utviklingen av kulturpolitikken.

Kulturrådet har en viktig oppgave i å løfte fram kunstens og kulturens rolle i samfunnet og tilrettelegge for kunstnerisk virksomhet. Store samfunnsmessige og økonomiske endringer knyttet til globalisering, migrasjon, mangfold, digitalisering m.m. reflekteres også i kunst- og kulturlivet. Dette stiller krav til Kulturrådet om å være tydelig, relevant og oppdatert i dialogen med sine brukere, institusjoner og publikum for øvrig.

Kulturrådet legger stor vekt på å ha oppdatert kunnskap om kunst- og kulturfeltet i hele landet og å være synlig utad. Kulturrådets innretning og mandat skal sikre dette. Fagutvalg, komiteer og råd er bredt geografisk sammensatt, og søknader og rapporter mottas fra aktører i hele landet. Fagadministrasjonens kontinuerlige dialog med disse aktørene samt fagarrangementer i ulike deler av landet styrker administrasjonens kompetanse og legger til rette for mangfold. Kompetansemiljøet i fagadministrasjonen utgjør et samlet, faglig overblikk som bidrar til økt kunnskap om utvikling og tendenser i en sektor som er i stadig bevegelse.

Mål for 2018

Bevilgningene under kapitlet bygger opp under departementets overordnede mål om å bidra til at alle kan få tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet, å fremme kunstnerisk utvikling og fornyelse, samt å samle inn, bevare, dokumentere og formidle kulturarv.

Målene for bevilgningene til Norsk kulturråd i 2018 er å

legge til rette for produksjon og formidling av ulike kunst- og kulturuttrykk

utvikle museumssektoren

styrke internasjonalt samarbeid på kulturfeltet

lette etablering og stimulere utvikling av profesjonelt kunstnerisk virke

Norsk kulturråd har de siste årene arbeidet med store omstillings- og utviklingsoppgaver og har samtidig gjennomført en omfattende digitalisering av virksomheten.

I 2018 vil Norsk kulturråd jobbe videre med satsingen på kulturell og kreativ næring, som har resultert i opprettelsen av kontoret Kreativt Norge i Trondheim. Kulturrådet vil i 2018 også flytte forvaltningen av museumsfaglige oppgaver fra Oslo til Bodø. Fra 2018 vil Kulturrådet dermed ha kontorer på tre ulike steder i landet, noe som vil kreve ytterligere omstilling i organisasjonen.

En sentral oppgave for Norsk kulturråd er å sørge for god og hensiktsmessig forvaltning av offentlige tilskudd. I 2016 mottok Kulturrådet over 20 000 søknader fordelt på mer enn 50 ulike tilskuddsordninger. I tillegg kommer innkjøpsordningene for litteratur m.m. Dette stiller store krav til effektiv saksbehandling, samtidig som søkernes behov for forenkling og offentlighetens behov for innsyn og transparens må ivaretas. For å svare på disse utfordringene har Kulturrådet de siste årene bl.a. digitalisert tilskuddsforvaltningen. Den store porteføljen krever likevel at det kontinuerlig arbeides med effektivisering og forbedring av arbeidsrutiner. Høy fagkompetanse, kvalitetsbedømmelse og et solid kunnskapsgrunnlag er et påkrevd fundament i arbeidet til Kulturrådets fagadministrasjon, samt for styrer, råd, komiteer og utvalg.

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten skal dekke lønns- og driftsutgifter for fagadministrasjonen i Norsk kulturråd og utgifter til drift av råd, styre og utvalg.

Fagadministrasjonens oppgaver inkluderer sekretariatsfunksjonene for de styrende organene for Norsk kulturfond, Statens kunstnerstipend og Fond for lyd og bilde. Virksomheten omfatter videre oppgaver knyttet til nasjonal museumsutvikling, utvikling og styrking av kreative næringer og forskning og utvikling. Oppfølging av UNESCO-konvensjonen om immateriell kulturarv og arbeid med å styrke internasjonalt samarbeid på kulturfeltet ligger også til fagadministrasjonen, i tillegg til funksjonen som offisielt kontaktpunkt for EUs kulturprogram Kreativt Europa.

Som en del av regjeringens satsing på kulturell og kreativ næring fikk fagadministrasjonen høsten 2016 i oppdrag å etablere et kontor i Trondheim, Kreativt Norge. Kontoret åpnet høsten 2017. Målet er å bidra til økte inntekter fra kunstnerisk virksomhet ved å knytte kunsten nærmere publikum og styrke støtteapparatet rundt de skapende og utøvende kunstnerne i hele landet. For å sikre en helhetlig og målrettet kunstnerpolitikk skal Kreativt Norge også fungere som sekretariat for Statens kunstnerstipend og Fond for lyd og bilde.

Kulturdepartementet foreslår å øke bevilgningen til Kreativt Norge med 12 mill. kroner i 2018. Økningen skal nyttes til ulike kompetanseprogram og tiltak rettet mot både mindre kulturbedrifter og etablerte kulturinstitusjoner.

Som ledd i oppfølgingen av Kommunal- og moderniseringsdepartementets Meld. St. 18 (2016–2017) Bærekraftige byar og sterke distrikt har regjeringen besluttet å flytte forvaltningen av museumsfaglige oppgaver i Norsk kulturråd fra Oslo til Bodø. Flyttingen berører om lag ti stillinger. Kontoret i Bodø skal forvalte nasjonale oppgaver og ha et nasjonalt ansvar for utvikling, profesjonalisering og samordning i museumssektoren. Kulturrådet har satt i gang arbeidet med etableringen av kontoret i Bodø med sikte på åpning i løpet av første halvår 2018.

Posten foreslås økt med 15 mill. kroner for å dekke merkostnader som følge av flyttingen til Bodø. Utgiftene vil være knyttet til nyrekruttering av ansatte, investeringskostnader ved etablering av nytt kontor og økte husleiekostnader for Norsk kulturråd.

I 2018 vil Kulturrådet dermed ha tre lokasjoner for sin virksomhet. Gjennom nyetableringene og økt tilstedeværelse andre steder i landet vil Norsk kulturråd arbeide for ytterligere å styrke sin posisjon og sitt nasjonale oppdrag.

Posten foreslås utover dette økt med 4 mill. kroner, mot tilsvarende økning i inntektene under kap. 3340, post 01, jf. omtale nedenfor.

Post 01 kan overskrides med inntil samme beløp som Norsk kulturråd får i merinntekter under kap. 3320, post 01 og regnskapsførte inntekter under kap. 3320, post 03, jf. forslag til vedtak II.

Post 51 Fond for lyd og bilde

Fond for lyd og bilde skal fremme produksjon og formidling av innspillinger av lyd- og filmopptak og fordeles til beste for rettighetshavere innenfor musikk, scene, film og billedkunst.

Fondsmidlene er i tillegg en kollektiv kompensasjon til rettighetshavere innen musikk, scene, film og billedkunst for den lovlige kopieringen av deres verker til privat bruk.

Det er også avsatt midler til en kompensasjonsordning med individuell fordeling til rettighetshavere, jf. omtale under kap. 337, post 70.

Fond for lyd og bilde forvaltes av et styre på sju medlemmer som oppnevnes for tre år av gangen. Styreleder oppnevnes av Kulturdepartementet, mens øvrige medlemmer oppnevnes etter innstilling fra rettighetshaverorganisasjonene. Styret i Fond for lyd og bilde oppnevner faglige utvalg som behandler søknader om prosjektstøtte fra fondet. Det er 37 utvalgsmedlemmer totalt, fordelt på seks fagutvalg og fem underutvalg.

Post 55 Norsk kulturfond

Norsk kulturfond forvaltes av Norsk kulturråd gjennom et råd på ti personer, oppnevnt av Kulturdepartementet for fire år av gangen. Oppnevningen er rullerende, slik at halvparten av rådets medlemmer står på valg hvert annet år. Rådet oppnevner fagutvalg, der medlemmene sitter i to år av gangen. Det er fagutvalgene som i all hovedsak behandler søknader om støtte fra kulturfondet. Sammensetningen av fagutvalgene sikrer bred kunstfaglig kompetanse og skal i tillegg ivareta kjønnsmessig likevekt og geografisk spredning. Det er ca. 125 utvalgsmedlemmer totalt, fordelt på 13 fagutvalg og 10 vurderingsutvalg.

Bevilgningen skal dekke tilskuddsordninger og avsetninger under Norsk kulturfond. Gjennom tildelinger fra Norsk kulturfond stimuleres i hovedsak den frie delen av kulturlivet. I tillegg tildeles tilskudd til en rekke organisasjoner og virksomheter som i de senere år er lagt til kulturfondet.

Samlet foreslås det bevilget rundt 920 mill. kroner til Norsk kulturfond, fordelt slik:

(i 1 000 kr)

2016

2017

2018

Allmenne kulturformål

81 256

81 132

82 890

Visuell kunst

102 618

107 980

114 400

Musikkformål

353 998

356 562

366 360

Scenekunstformål

138 907

139 281

142 280

Litteraturformål

178 265

178 774

182 680

Kulturvernformål

30 174

30 227

30 890

Sum

885 218

893 956

919 500

Tabellen viser bevilget beløp for 2016 og 2017 og forslag til bevilgning i 2018.

Under avsetningen for visuell kunst bevilges 4,1 mill. kroner til kunstnerassistentordningen som ble opprettet i 2017.

I forbindelse med overdragelsen av Barnas Verdensdager til Oslo World Music Festival foreslås 2 mill. kroner til formålet overført til Norsk kulturfond og avsetningen til musikkformål, jf. omtale under kap. 325, post 01.

Fondsavsetningen fordeles på bakgrunn av kunst- og kulturfaglige vurderinger og kan nyttes til enkeltstående og flerårige prosjekter og til tiltak av mer varig karakter.

Norsk kulturråd har anledning til å omdisponere mellom avsetningene til de ulike formålene.

Institusjoner mv. med fast årlig tilskudd over statsbudsjettet skal som hovedregel ikke innvilges tilskudd fra Norsk kulturfond. Unntak kan vurderes, bl.a. for å fremme institusjonenes samarbeid med det frie feltet.

Etter Stortingets vedtak om å avvikle knutepunktordningen har Norsk kulturråd overtatt ansvaret for hele festivalfeltet. Kulturrådet la i 2017 om sin musikkfestivalstøtteordning i tråd med de føringer Stortinget har vedtatt. Den nye musikkfestivalordningen trer i kraft i 2018. Den skal sikre at det opprettholdes og utvikles et mangfold av festivaler av høy kvalitet, og gi rom for at nye festivaler skal kunne komme inn på ordningen. Ordningen omfatter mulighet for flerårige tilskudd i inntil fem år.

Rapport 2016

Rapporten nedenfor gir en samlet vurdering av måloppnåelsen basert på den årlige rapporteringen fra Norsk kulturråd om fagadministrasjonen, Norsk kulturfond og Fond for lyd og bilde om oppnådde resultater. For øvrige formål som tidligere var budsjettert under kapitlet, men som nå er overført til andre budsjettkapitler, vises det til rapport under hhv. kap. 322 og kap. 325.

Samlet sett vurderer departementet måloppnåelsen å være tilfredsstillende.

Fagadministrasjonen

Målene for bevilgningen til fagadministrasjonen var i 2016 å sikre sekretariatsressurser for det kollegiale organet for Norsk kulturråd (rådet), styret for Fond for lyd og bilde og utvalget for Statens kunstnerstipend og garantiinntekter for kunstnere, utvikle og iverksette forsknings- og utviklingsprosjekter, sørge for effektiv forvaltning av tilskudd, bidra til utvikling av museene og legge til rette for internasjonalt samarbeid på kulturfeltet.

Som et ledd i regjeringens satsing på kulturell og kreativ næring fikk fagadministrasjonen i oppdrag å etablere et kontor i Trondheim, Kreativt Norge. To tilskuddsordninger og nye rådgivningsfunksjoner skulle etableres ved det nye kontoret, som også skulle romme sekretariatsfunksjoner for Statens kunstnerstipend og Fond for lyd og bilde. Arbeidet med etablering av kontoret startet i oktober 2016.

Sekretariatsoppgaver og tilskuddsforvaltning

Fagadministrasjonen er sekretariat for tre kollegiale organer og skal blant annet sikre at beslutningsgrunnlaget for vedtak er godt faglig fundert, at tilskuddsordningene er innrettet i tråd med utviklingen i kunst- og kulturfeltet, og at forvaltningen er effektiv og i henhold til relevant regelverk. For å sikre oppdatert kunnskap driver fagadministrasjonen aktivt FoU-arbeid gjennom igangsetting av forskningsprosjekter, evalueringer og utredninger, jf. omtale av forskning og utvikling under Norsk kulturfond nedenfor.

Kulturrådet har siden 2012 hatt en stor satsing på digitalisering av tilskuddsforvaltningen, og over 50 ulike tilskuddsordninger er blitt digitalisert. I 2016 tildelte Kulturrådet støtte til nær 5 000 søknader. Av samlet søknadsmengde på over 20 000 søknader ble om lag 95 pst. mottatt digitalt. Digitaliseringen bidrar til at tilskuddsforvaltningen blir mer effektiv, og at alle steg av tilskuddsforvaltningen dokumenteres og forvaltes i henhold til gjeldende regelverk. Dette bidrar til økt fleksibilitet og transparens i Norsk kulturråds forvaltning av fonds- og stipendmidler.

Museumsutvikling

I 2016 fordelte Kulturrådet 26,3 mill. kroner til utviklingsprosjekter og sikringstiltak ved museene. Prosjektmidlene er lyst ut som programmer med prosjekter med tydelig overføringsverdi til hele eller store deler av museumssektoren. For perioden 2015–2017 pågår følgende fire programmer:

Museenes samfunnsrolle: demokrati, menneskerettigheter og refleksjon

Digital utvikling: fellesløsninger, økt kvalitet, rikere opplevelser

Samlingsforvaltning: koordinering og prioritering i samlinger

Sikring: ROS-analyser (risiko- og sårbarhet) og sikringsplaner

Kulturrådet koordinerte i 2016 i alt 24 faglige museumsnettverk. Nasjonalt nettverk for demokrati og menneskerettigheter ble etablert med Norsk folkemuseum / Eidsvoll 1814 som ansvarlig. Videre arrangerte Kulturrådet i 2016 flere fagdager, kurs og dialogmøter for å styrke kompetanse og samarbeid i sektoren.

Som ledd i arbeidet med digital utvikling videreførte Kulturrådet samarbeidet K-lab med Kartverket, Riksarkivet og Riksantikvaren. Målet er å gjøre åpne kulturdata og relaterte geodata mer tilgjengelige, med økt samfunnsmessig bruk. Kulturrådet drifter og utvikler tjenesten Norvegiana, for å gjøre kunst- og kulturdata tilgjengelig. Ved utgangen av 2016 var det ca. 7,4 millioner objekter i Norvegiana.

Se også rapport 2016 under kap. 328.

Internasjonalt kultursamarbeid

Kulturrådet er programpartner for kulturutvekslingsprogrammer innenfor EØS-midlene og samarbeidet i 2016 med sju mottakerland. Ved utgangen av året hadde mer enn 300 norske kulturaktører deltatt i kulturprogrammene under EØS-midlene 2009–2014. Kulturrådet hadde også begynt å forberede arbeidet for den nye perioden og påbegynt samarbeid med Bulgaria og Slovakia.

Arbeidet med informasjon om Kreativt Europa-programmet til norske aktører ble videreført i 2016. Per 31. desember 2016 var 32 norske aktører med i prosjekter finansiert gjennom programmet, i tillegg til norsk deltakelse i en rekke nettverk. Det ble også tildelt midler til norsk-islandsk kultursamarbeid. Kulturrådet tok aktivt del i arbeidet til Verdensorganisasjonen for kulturråd IFACCA.

Arbeidet med oppfølging av UNESCOs konvensjon for immateriell kulturarv ble videreført. Som første norske aktør ble Oselvarverkstaden innskrevet på UNESCOs liste for gode vernepraksiser. Arbeidet med å opprette en fortegnelse for immateriell kulturarv i Norge ble gjennomført i henhold til planen.

Norsk kulturfond

Norsk kulturfond forvaltes av Norsk kulturråd og hadde i 2016 som formål å legge til rette for

produksjon, formidling og etterspørsel av ulike kunst- og kulturuttrykk

bredde, mangfold og kvalitet i norsk litteratur og god tilgjengelighet for alle

Tabell 4.1 Norsk kulturfond – disponering av midler 2016 og plantall 2017

(i 1 000 kr)

2016

2017

Allmenne kulturformål

59 793

60 053

Visuell kunst

112 666

122 006

Musikkformål

355 319

357 957

Scenekunstformål

147 660

148 060

Litteraturformål

177 777

177 877

Kulturvernformål

32 003

32 003

Sum

885 218

897 956

Fullmakten til å omdisponere mellom fondets avsetninger i 2016 har i hovedsak vært benyttet til å omstrukturere avsetningen til Allmenne kulturformål. Omdisponeringene berørte om lag fem pst. av den samlede fondsavsetningen. I tillegg har rådet prioritert forsøksvirksomhet og lyst ut midler for å skape interesse og engasjement for kunst- og kulturkritikk.

Tabell 4.2 Søknader og tildelinger 2016

Søknader

Tildelinger

Allmenne kulturformål

405

118

Visuell kunst

1 452

496

Musikk

3 409

1 332

Scenekunst

1 175

326

Litteratur

1 742¹

940²

Kulturvern

336

108

Totalt

8 434

3 248

¹ Inkluderer antall påmeldte titler og tildelinger i innkjøpsordningen for litteratur (hhv. 1 083 og 591 titler).

² Inkluderer antall søknader og tildelinger for tidsskrifter og periodiske publikasjoner (hhv. 85 og 72 titler).

Kilde: Norsk kulturråd

Sett bort fra innkjøpsordningen for litteratur, mottok fondet 641 færre søknader i 2016 enn året før – en nedgang på åtte pst. Det ble gitt 82 færre tilsagn om tilskudd. Tildelingsprosenten økte fra 35 til 37 pst.

Allmenne kulturformål

Avsetningen til allmenne kulturformål nyttes til tverrfaglige satsinger og diverse andre prosjekter. I 2016 er avsetningen brukt til tilskuddsordningene Rom for kunst, Tverrfaglige tiltak, Aspirantordningen og til forsøksordningen Gjesteoppholdsstøtte for arenaer. Det er satt av midler til forskning og utvikling m.m. under avsetningen.

Tidligere øremerkede midler til barne- og ungdomskultur, som sorterte under kapitlet Allmenne kulturformål, ble fordelt ut til fagområdene i fondet fra 2016, med et utvidet ansvar for å videreutvikle bevisstheten rundt og kvaliteten på kunst- og kulturprosjekter som har en ung målgruppe. Hovedbegrunnelsen for denne omstruktureringen var troen på at en fortsatt særbehandling av denne type prosjekter ville virke mot rådets hensikt om statusheving og kvalitetsutvikling av barne- og ungdomskulturfeltet.

Under allmenne kulturformål i 2016 var forholdet mellom søknadssum og avsetning 39 pst., og 31 pst. av søknadene ble innvilget.

Forskning og utvikling

Norsk kulturråd er en viktig leverandør av ny, forskningsbasert kunnskap om Kulturrådets fagområder gjennom utredningsarbeid, evalueringer og statistikkproduksjon og igangsetting av forskningsprosjekter. Hovedsatsingen i 2016 var forskningsprogrammet «Kunst, kultur og kvalitet» med lansering av artikkelsamlingen Kvalitetsforståelser. Kvalitetsbegrepet i samtidens kunst og kultur. Forskningssatsinger på digitalisering og på barn og unge har vært under utvikling. Et forskningsprosjekt om utviklingen av kirkemusikken og et om litteratur i digitale omgivelser ble avsluttet med bokutgivelser og lanseringsseminarer. Det ble også igangsatt flere evalueringer blant annet på scenekunst- og litteraturområdet. Kulturrådet har siden 2013 samarbeidet med Kulturdepartementet om utvikling av bransjestatistikk for musikk, litteratur og visuell kunst.

Visuell kunst

Avsetningen til visuell kunst ble gjennom ulike støtteordninger nyttet til tilskudd til produksjon, formidling og dokumentasjon av uttrykk innenfor alle sjangre. I tillegg er et pilotprosjekt for arkivering og bevaring av videokunst midlertidig videreført.

Avsetningen til visuell kunst ble i 2016 økt med 5,5 mill. kroner til drift av kunsthaller og større kunstforeninger. Driftsstøtteordningen og arrangørstøtteordningen for kunstnerdrevne visningssteder og kunstfestivaler ble etablert i 2015. Dette har gitt Kulturrådet et mer helhetlig blikk på institusjoner, kunstnerskap og publikum i det visuelle kunstfeltet.

I 2016 var forholdet mellom søknadssum og avsetning 30 pst., og 34 pst. av søknadene ble innvilget.

Musikkformål

Kulturrådet har i 2016 arbeidet for å styrke mangfoldet av musikkproduksjon på høyt nivå, øke formidling og etterspørsel av musikkuttrykkene, og for å utvikle kunnskap og kompetanse om musikkfeltet.

Kulturrådets støtteordning for musikkensembler ble i 2016 styrket med 4,5 mill. kroner til kor på høyt nivå. Sammen med styrkingen på ti mill. kroner i 2015 har dette bidratt til videre utvikling av den profesjonelle vokalmusikken i Norge.

Tolv av de 15 tidligere knutepunktfestivalene ble overført til musikkavsetningen, med til sammen 83,7 mill. kroner. Rådet har i 2016 lagt om den eksisterende tilskuddsordningen for musikkfestivaler slik at man kan innlemme de tidligere knutepunktfestivalene.

To tilskuddsordninger ble lagt om med virkning fra høsten 2016. Tilskuddsordningen for bestillingsverk ble lagt om for å anerkjenne og inkludere flere måter å skape musikk på. Musikerordningen og støtteordningen for musikkensembler ble slått sammen til én ordning, mer tilpasset utøvernes behov.

I 2016 var forholdet mellom søknadssum og avsetning 41 pst., og 39 pst. av søknadene ble innvilget.

Scenekunstformål

Avsetningen til scenekunstformål ble i 2016 nyttet til produksjon og formidling av scenekunst på høyt kunstnerisk og faglig nivå. Gjennom ulike støtteordninger har midlene bidratt til nyskaping, utvikling og samarbeid på tvers av uttrykksformer og sjangre, videreutvikling av infrastruktur for produksjon og formidling, samt formidling til publikum på et mangfold av arenaer i inn- og utland.

I 2016 var forholdet mellom søknadssum og avsetning 26 pst., og 28 pst. av søknadene ble innvilget.

Litteraturformål

Etter en gjennomgang av samtlige litteraturstøtteordninger i 2014–2015 var 2016 det første hele året med en ny struktur for virkemiddelapparatet på litteraturområdet. Litteraturstøtten omfattet i 2016 tilskudd til prosjekter, produksjon, formidling og de fem innkjøpsordningene for litteratur.

I tillegg kommer støtteordningene til kulturtidsskrift og driftsstøtte til enkelte virksomheter på litteraturområdet.

Den nye strukturen gir en mer oversiktlig portefølje, og retningslinjene for de ulike ordningene er mer treffsikre enn de var tidligere. Blant annet går det tydeligere fram hvor stor andel av søknadene som gjelder formidling av litteratur. Antall søknader til litteraturavsetningen har vært relativt stabil de siste årene. Avsetningen til litteratur ble i 2016 styrket med totalt ni mill. kroner. Kulturrådet disponerte om lag halvparten til økning av forfatterhonorar og forlagsbetaling under innkjøpsordningene for litteratur. For øvrig ble sjangeren sakprosa for barn og unge inkludert i tilskuddsordningen for litteraturproduksjon, sakprosa permanent innlemmet i innkjøpsordningen for oversatt litteratur og tilskuddsordningen for litteraturformidling styrket.

Innkjøpsordningene er en hovedsatsing for Kulturrådet. Mellom 500 og 600 nye titler i ulike sjangre distribueres til folkebibliotekene hvert år. Den nye ordningen innebærer at en ny tittel kjøpes inn som både papirbok og e-bok, med noen få unntak for sjangre som tegneserier og bildebøker. I overkant av 350 titler ble innkjøpt som e-bøker i 2016. Kulturrådet er i dialog med Nasjonalbiblioteket og andre bransjeaktører om e-bøker for å bidra til at innkjøpsordningene kan inngå i en større infrastruktur som balanserer salg og utlån på best mulig måte.

Antall innkjøpte titler under innkjøpsordningene er relativt stabilt innenfor de ulike områdene skjønnlitteratur / skjønnlitteratur barn/unge, sakprosa / sakprosa barn/unge, oversatt skjønnlitteratur og sakprosa, samt tegneserier. Innenfor enkelte sjangre er nynorsk prioritert ved at utgivelser på nynorsk gir ekstra betaling både til forfatter og forlag.

Kulturvernformål

Kulturfondets avsetning til kulturvern har som mål å stimulere til prosjektbasert arbeid med innsamling, dokumentasjon, bevaring og formidling av materiale som utgjør grunnlaget for økt kunnskap om historie, kunst, kulturer og samfunnsliv i Norge. Det var et mål i 2016 å stimulere til flere prosjekter der barn og unge er aktivt involvert i arbeid med historie og kulturvern.

For mange aktører i det frie kulturvernet er Kulturrådet eneste finansieringskilde med nasjonalt nedslagsfelt. Fondsmidlene har en positiv effekt som utløser av støtte også fra regionale og lokale finansieringskilder. Dette samspillet mellom ulike forvaltingsnivå er viktig for et fortsatt vitalt og faglig forankret kulturvern i regioner og lokalsamfunn.

Forholdet mellom søknadsbeløp og tildeling var 33 pst., og 32 pst. av søknadene ble innvilget.

Norsk kulturfond: Fylkesvis fordeling av søknader og tildelinger

Tilskudd fra Norsk kulturfond i 2016 er fordelt til mottakere i alle landets fylker.

Tabell 4.3 Norsk kulturfond: Forhold mellom antall søknader og antall tildelinger fordelt på fylke i 2016 og gjennomsnitt for 2012–2016

Fylke

Antall søknader 2016

Gjennomsnittlig søknadstall 2012–2016

Antall tildelinger 2016

Gjennomsnittlig tildelingstall 2012–2016

Tildelings-prosent 2016

Gjennomsnittlig tildelingsprosent 2012–2016

Akershus

440

489

137

142

31,1

29,0

Aust-Agder

77

79

33

30

42,9

38,0

Buskerud

140

178

68

68

48,6

38,2

Finnmark

93

109

38

40

40,9

36,7

Hedmark

112

120

47

40

42,0

33,3

Hordaland

763

802

284

289

37,2

42,2

Møre og Romsdal

124

123

44

41

35,5

24,3

Nordland

205

211

77

89

37,6

34,8

Nord-Trøndelag

75

115

30

28

40,0

38,2

Oppland

166

161

55

56

33,1

35,9

Oslo

2 881

3 048

1 220

1 163

42,3

38,2

Rogaland

278

273

112

98

40,3

35,9

Sogn og Fjordane

84

102

32

39

38,1

38,2

Svalbard¹

1

2

1

1

100,0

50,0

Sør-Trøndelag

404

440

179

169

44,3

38,4

Telemark

194

196

71

64

36,6

32,7

Troms

180

225

86

89

47,8

39,6

Vest-Agder

136

130

53

54

39,0

41,5

Vestfold

127

148

37

39

29,1

26,4

Østfold

154

188

55

58

35,7

30,9

Utlandet¹

64

117

18

28

27,7

23,9

¹ På grunn av innføring av nytt søknadssystem fra 2014 er Svalbard og utlandet med som egne kategorier under fylkesfordelingen fra 2014.

Kilde: Norsk kulturråd

Tabell 4.4 Norsk kulturfond: Forhold mellom søknadssum og tildelingssum fordelt på fylke – i 2016 og gjennomsnitt for 2012–2016 (i hele 1000 kr)

Fylke

Søkt sum 2016

Søkt sum – gjennomsnitt 2012–2016

Tildelt sum 2016

Tildelt sum gjennomsnitt 2012–2016

Tildelingsprosent 2016

Gjennomsnittlig tildelingsprosent 2012–2016

Akershus

15 462

123 480

19 172

23 077

12,4

18,3

Aust-Agder

14 572

12 971

4 575

3 359

31,4

26,6

Buskerud

28 111

36 803

9 298

9 799

33,1

28,4

Finnmark

34 458

38 514

5 016

11 177

14,6

26,5

Hedmark

28 477

19 733

5 861

3 142

20,6

19,2

Hordaland

261 454

209 056

80 198

55 577

30,7

30,4

Møre og Romsdal

58 964

29 754

8 183

3 913

13,9

16,9

Nordland

62 649

67 324

20 991

21 585

33,5

32,0

Nord-Trøndelag

12 491

19 052

4 024

4 751

32,2

25,2

Oppland

47 696

37 721

12 872

7 335

27,0

22,9

Oslo

952 376

794 637

326 432

250 707

32,7

34,1

Rogaland

122 502

82 816

23 548

20 096

19,2

24,9

Sogn og Fjordane

36 714

18 675

4 495

4 215

12,2

23,3

Svalbard¹

412

352 667

250

200

60,7

61,4

Sør-Trøndelag

190 833

131 874

57 825

31 088

30,3

28,9

Telemark

52 950

41 883

10 850

8 635

20,5

23,0

Troms

79 026

57 516

23 142

14 603

29,3

29,8

Vest-Agder

48 479

37 502

11 115

8 235

22,9

23,7

Vestfold

47 291

49 870

15 728

8 205

33,3

18,4

Østfold

33 738

44 216

68 578

7 296

20,3

16,8

Utlandet¹

22 237

15 253

2 226

2 954

10,0

17,8

¹ På grunn av innføring av nytt søknadssystem fra 2014 er Svalbard og utlandet med som egne kategorier under fylkesfordelingen fra 2014.

Kilde: Norsk kulturråd

Fond for lyd og bilde

Fondet skal fremme produksjon og formidling av innspillinger av lyd- og filmopptak og fordeles til beste for rettighetshavere innen musikk, scene, film og billedkunst.

Bevilgningen til Fond for lyd og bilde for 2016 var 37,4 mill. kroner, mens faktiske midler til fordeling var 38,4 mill. kroner grunnet tilbakeføring av midler fra ikke-fullførte prosjekter tidligere år.

Fondets midler deles i fire deler, hvorav én del avsettes og disponeres av styret på fritt grunnlag, mens de tre øvrige delene avsettes til formål som har tilknytning til henholdsvis opphavsrettspersoner, utøvende kunstnere og produsenter.

Tilskudd ble i 2016 gitt til prosjekter innenfor produksjon og formidling av lydopptak, konsertvirksomhet og komponering. Det ble også gitt tilskudd til produksjon og formidling av scenekunstforestillinger og til manusutarbeidelse og andre former for tekstproduksjon. Videre ble det gitt støtte til produksjon og formidling av kortfilm, dokumentarfilm, foto, billedkunst og sammensatte prosjekter. Ordningen for norsk musikk i norske audiovisuelle produksjoner ble videreført i 2016.

Styret videreførte i 2016 arbeidet med å tilpasse ordningene og kanalisere fondets midler på en måte som best mulig gjenspeiler behovet i kunst- og kulturfeltet. Billedkunstfeltet ble styrket med nesten 30 pst. sammenlignet med 2015, for å utjevne forskjellene mellom billedkunst, som tradisjonelt har hatt lavest tildelingsprosent i fondet, og de øvrige fagfeltene. Gjenopptagelse av scenekunstforestillinger og norsk musikk i audiovisuelle produksjoner ble også styrket.

Styret har vært opptatt av å styrke ordningene for markedsføring og formidling for å bidra til at kunstnere i større grad kan leve av det de produserer, og for at prosjektene skal kunne nå ut til et større publikum. I 2016 er derfor markedsføring av musikkutgivelser styrket. Det er også åpnet for at søknader om prosjektstøtte innen billedkunst- og scenekunstfeltet kan inkludere kostnader til markedsføring i søknadene.

I 2016 var forholdet mellom søknadssum og tildelt sum 14 pst., og nær 19 pst. av søknadene ble innvilget.

Tabell 4.5 Nøkkeltall Fond for lyd og bilde 2015–2016

2015

2016

Antall søknader

2 798

3 129

Antall tildelinger

550

583

Søknadssum (i 1 000 kroner)

255 264

275 757

Tildelt sum (i 1 000 kroner)

37 453

38 368¹

¹ Samlet tildelingssum inkluderer overføring av ubrukte midler fra tidligere år og tilbakeføring av midler for ikke-fullførte prosjekter.

Kilde: Norsk kulturråd

Kap. 3320 Norsk kulturråd

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

2 614

1 602

5 645

02

Inntekter ved oppdrag

2 626

3 224

03

Refusjon

3 557

Sum kap. 3320

8 797

4 826

5 645

Post 02 foreslås avviklet som følge av at oppdragsvirksomheten ved Norsk kulturråd i all hovedsak er avviklet, jf. kap. 320, post 01.

Post 01 Ymse inntekter

Posten gjelder inntekter ved Norsk kulturråd, jf. kap. 320, post 01.

Inntektene på posten forventes å øke i 2018, blant annet som følge av at administrasjonskostnader knyttet til forvaltning av spillemidler vil bli ført på posten.

Post 03 Refusjoner

Posten gjelder eventuelle refusjoner, jf. kap. 320, post 01.

Kap. 321 Kunstnerøkonomi

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

71

Statsstipend

10 885

14 878

11 620

73

Kunstnerstipend m.m., kan overføres

172 157

178 800

182 700

74

Garantiinntekter og langvarige stipend, overslagsbevilgning

126 938

128 714

131 500

75

Vederlagsordninger, kan overføres

180 626

190 347

191 320

Sum kap. 0321

490 606

512 739

517 140

Innledning

Kapitlet omfatter ordninger under statens kunstnerstipend, utstillingshonorar, bibliotekvederlag, visningsvederlag, samt vederlag for framføring av musikk i gudstjenester og seremonier i Den norske kirke og øvrige trossamfunn.

Ordningene under statens kunstnerstipend er regulert av forskrift om statens stipend og garantiinntekter for kunstnere. Forvaltningen ivaretas av Utvalget for statens stipend og garantiinntekter for kunstnere. Norsk kulturråd ivaretar sekretariatsfunksjonen for utvalget, fra 2018 gjennom sitt kontor i Trondheim. Utvalget oppnevnes av Kulturdepartementet. 24 stipendkomiteer, i all hovedsak oppnevnt av kunstnerorganisasjoner, innstiller saker til utvalget for beslutning.

Vederlagsordningene er regulert av avtaler mellom departementet og organisasjoner for opphavspersoner innen aktuelle områder. Forvaltningen ivaretas av disse organisasjonene.

Søknadsbaserte støtteordninger er viktige for kunstnerøkonomien, med statens kunstnerstipend som det største tiltaket. For å møte utfordringer med økt tilstrømning til kunstneryrkene og realnedgang i inntekter fra kunstnerisk virke, har staten tiltak rettet mot kunstnerøkonomien i flere kapitler under både programkategori 08.20 og 08.30.

Mål for 2018

Bevilgningen under kapitlet bygger opp under departementets overordnede mål om å bidra til at alle kan få tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet og fremme kunstnerisk utvikling og fornyelse.

Målene for bevilgningene til kunstnerøkonomi i 2018 er å

lette etablering og stimulere utvikling av profesjonelt kunstnerisk virke

sikre opphavsmenn vederlag for offentlig bruk av åndsverk

Kunstnerpolitikken har utviklet seg fra første utbetalte kunstnerstipend i 1836 til etableringen av Kreativt Norge i 2017. Ulike ordninger har kommet til som resultat av ulike politiske målsettinger og interessegruppers arbeid. Kulturdepartementet vil igangsette en evaluering av kunstnerpolitiske tiltak for å undersøke om virkemiddelapparatet er godt nok utformet for å møte dagens og morgendagens behov.

Basert på forslag i rapport fra Utvalget for statens kunstnerstipend, vil departementet gi utvalget i oppdrag å utvikle og modernisere forvaltningen. Målet er blant annet at ny komité- og stipendstruktur skal forenkle søknadsprosessen for kunstnerne og bedre reflektere dagens kunstnerpraksis. Endringene vil også innebære at utvalget foretar kvotefordelingen og oppnevner komiteer etter innstilling fra kunstnerorganisasjonene.

Budsjettforslag 2018

Post 71 Statsstipend

Bevilgningen går til statsstipendiater. Formålet er å støtte personer innen tverrfaglige eller uvanlige arbeidsfelt av samfunnsmessig betydning, spesielt personer som har begrensede muligheter til å få stillinger ved vitenskapelige institusjoner eller kulturinstitusjoner. Tildeling innen disponible rammer foretas av Kulturdepartementet og Kunnskapsdepartementet etter innsendt søknad med anbefalinger.

Post 73 Kunstnerstipend m.m., kan overføres

Posten omfatter arbeidsstipend, arbeidsstipend for yngre/nyetablerte kunstnere, diversestipend, diversestipend for nyutdannede kunstnere, æresstipend/-lønn, samt fire stipend til nordiske forfattere. Bevilgningen dekker også vederlag til stipendkomiteene, som gir sakkyndig innstilling om fordeling av midlene til Utvalget for statens stipend og garantiinntekter for kunstnere. Det foreslås avsatt 3,8 mill. kroner til dette arbeidet.

Diversestipend og diversestipend for nyutdannede kunstnere

Det foreslås avsatt 15,1 mill. kroner til diversestipend og 15,9 mill. kroner til diversestipend for nyutdannede kunstnere i 2018. Utvalget for statens kunstnerstipend kan vurdere eventuell overføring mellom disse ordningene ut fra endringer i kunstnergruppenes sammensetning og behov.

Arbeidsstipend

For 2018 foreslås 500 ordinære arbeidsstipend og arbeidsstipend for yngre/nyetablerte kunstnere. Utvalget for statens kunstnerstipend fastsetter antall kvoter fordelt mellom ordinære arbeidsstipend og arbeidsstipend for yngre/nyetablerte kunstnere. Arbeidsstipendets størrelse foreslås økt fra 246 272 kroner til 251 197 kroner.

Andre stipend

Det foreslås avsatt midler til 204 stipend for eldre fortjente kunstnere. Stipendet er på 20 000 kroner. Ordningen er under utfasing og det vil ikke bli tildelt nye stipender. Ett æresstipend og én æreslønn à 200 000 kroner utbetales i 2018.

Post 74 Garantiinntekter og langvarige stipend, overslagsbevilgning

Bevilgningen gjelder garantiinntekter, stipend for etablerte kunstnere og stipend for seniorkunstnere.

Det tildeles ikke nye garantiinntekter, da ordningen er under utfasing. I henhold til forskrift om statens stipend og garantiinntekter for kunstnere kan kunstnere få sin garantiinntektshjemmel omdannet til tiårig stipend for etablerte kunstnere og seniorkunstnere.

Det videreføres totalt 176 garantiinntekter og 308 stipend for etablerte kunstnere og seniorkunstnere i 2018. I løpet av 2018 frigjøres totalt 32 hjemler som kan tildeles som stipend fra måneden etter at de blir frigjort. For 2018 er beløpet per hjemmel 237 558 kroner.

Post 75 Vederlagsordninger, kan overføres

Posten omfatter utstillingshonorar, bibliotekvederlag, visningsvederlag, filmvederlag samt vederlag for framføring av musikk i gudstjenester og seremonier i kirker og trossamfunn.

Utstillingshonorar

Departementet igangsatte et pilotprosjekt for utstillingshonorar ved statlig støttede visningssteder for visuell kunst i 2014. Ordningen bidrar til at flere kunstnere kan leve av det de skaper, i tillegg til at den synliggjør kunstinstitusjonenes ansvar for å honorere kunstnere. Formålet med pilotprosjektet er å hente erfaringer til vurdering av en eventuell permanent ordning. Prosjektet skal evalueres i 2018. Bevilgningen foreslås videreført med 6 mill. kroner i 2018.

Bibliotekvederlag

Staten betaler et årlig kollektivt vederlag for utnyttelse av verk som er utgitt i Norge, og som disponeres til utlån i offentlige bibliotek. Ordningen er regulert i lov 29. mai 1987 nr. 23 om bibliotekvederlag. Gjeldende avtale mellom staten og 24 kunstnerorganisasjoner om bibliotekvederlag gjelder ut 2018. Det er igangsatt et utviklingsarbeid med sikte på en framtidsrettet ordning. For 2018 vil 112,3 mill. kroner bli tildelt opphavspersoner, i første rekke som stipend etter søknad forvaltet av opphavsrettsorganisasjoner.

Visningsvederlag

Vederlaget gjelder visning av norsk og samisk visuell kunst i offentlige eller offentlig støttede institusjoners eie. Vederlaget fordeles til godkjente fond og forvaltes av organisasjoner for opphavspersoner innen områder loven gjelder. Ordningen er regulert i lov 28. mai 1993 nr. 52 om vederlag for visning av billedkunst og kunsthåndverk mv. Avtalen om vederlagets størrelse ble inngått for perioden 2008–2010 og fornyes deretter automatisk for ett år av gangen inntil den sies opp skriftlig.

Filmvederlag

Vederlaget omfatter bruk av norske audiovisuelle verk som bibliotekene disponerer til utlån, samt eventuell annen statlig bruk av slike verk. Vederlaget utbetales til Norsk filmvederlagsfond. Avtale om filmvederlaget er inngått for perioden 2016–2018. For 2018 vil 5,8 mill. kroner bli utbetalt til filmvederlagsfondet.

Vederlag for musikk brukt i gudstjenester m.m.

Vederlaget omfatter framføring av musikk i gudstjenester og seremonier i Den norske kirke og øvrige trossamfunn. Vederlaget utbetales gjennom TONO. De årlige avtalene framforhandles i løpet av høsten, og tar hensyn til pris- og lønnsvekst samme år.

Rapport 2016

Sammensetningen av de ulike stipendordningene retter seg mot ulike behov hos kunstnere, fra å bidra til at kunstnere får mulighet til å etablere seg, til at de kan utvikle kunstnerskapet med en forutsigbar økonomi. Dette bidrar til å sikre innholdsproduksjon til et mangfoldig og nyskapende kunstliv i Norge. Bevilgningen til vederlagsordningene sikrer opphavspersoner vederlag og bedrer kunstnerøkonomien.

Samlet sett vurderer departementet måloppnåelsen for 2016 å være tilfredsstillende. Statens kunstnerstipend hadde en avsetning på 318,8 mill. kroner. Etterspørselen etter stipend er stor, og det kunstneriske nivået blant søkerne er høyt. Statens kunstnerstipend mottok godt over 8 000 søknader og tildelte om lag 900 stipend i 2016. Stipendiatenes rapportering om bruken av tildelte midler viser at stipendene er et viktig virkemiddel i etableringsfasen så vel som for å sikre utviklingen av profesjonelle kunstnerskap.

Tabell 4.6 Antall søkere og tildelinger av stipend og garantiinntekt

Stipendordning

Søknader

Nytildelte/mottakere

2015

2016

2015

2016

Arbeidsstipend

2 761

2 936

173/328

166/341

Arbeidsstipend yngre/nyetablerte kunstnere

1 196

1 284

82/167

99/162

Diversestipend

2 553

2 754

404

362

Diversestipend nyutdannede kunstnere

249

341

203

255

Stipend for etablerte kunstnere og seniorkunstnere

1 201

1 084

33/220

19/278

Stipend for eldre fortjente kunstnere

0

0

230

218

Garantiinntekt

0

0

262

206

Statsstipendiatene avgir årlig rapport om sitt arbeid til departementet. I 2016 var antall statsstipendiater 30.

I 2016 ble det tildelt 6 mill. kroner til pilotprosjekt utstillingshonorar. Til sammen 24 statlig støttede visningssteder har mottatt utstillingshonorar. Som grunnlag for å vurdere utstillingshonorar etablert som en varig ordning, skal pilotprosjektet evalueres.

For å sikre opphavsmenn vederlag for offentlig bruk av åndsverk ble det i 2016 fordelt midler under følgende ordninger:

Tabell 4.7 Utbetalt vederlag for offentlig bruk av åndsverk

Vederlag

År

(i mill. kroner)

2015

2016

Bibliotekvederlag, 16 fond i 24 organisasjoner

105,5

107,6

Visningsvederlag, 4 fond

56,3

60,1

Vederlag til TONO for musikk brukt i gudstjenester m.m.

2,1

2,1

Filmvederlag for bruk av audiovisuelle verk til bibliotek m.m., Norsk filmvederlagsfond

5,7

5,7

Kap. 322 Bygg og offentlige rom

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

17 001

18 257

18 424

50

Kunst i offentlige rom

27 578

25 000

25 440

55

Norsk kulturfond

102 618

70

Nasjonale kulturbygg, kan overføres

178 500

324 500

73

Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design

287 800

78

Ymse faste tiltak

57 138

3 690

3 770

Sum kap. 0322

492 135

225 447

372 134

Innledning

Bygde omgivelser og visuell kultur er viktige uttrykk for vår kultur, kulturarv og identitet. Kulturaktivitet fordrer gode fysiske rammevilkår. God arkitektur skal gi attraktive, funksjonelle og universelt utformede byggverk og omgivelser. Kunst i offentlige rom bidrar til at mange i hele landet får oppleve god kunst i samspill med omgivelsene.

Bygg, arkitektur og offentlige rom representerer både uttrykk for vår kultur og en viktig kulturnæring som kan bidra positivt i omstillingen av samfunnet. Feltet er preget av samspill mellom mange faggrupper og sektorer, nasjonalt og internasjonalt, men også mellom flere politikkområder som nærings- og miljøpolitikk og by- og stedsutvikling. Det er avgjørende å sikre godt samspill mellom ulike aktører og fagmiljø for å skape de beste resultatene for allmennheten. Kulturdepartementets ansvar er særlig knyttet til formidling, synliggjøring av de gode eksemplene og styrking av den offentlige debatten og bevisstheten om arkitektur, bygg og kunst i offentlige rom.

Midlene som bevilges over dette kapitlet, skal gå til å styrke kvaliteten i de bygde omgivelser og offentlige rom. Kapitlet omfatter den statlige virksomheten Kunst i offentlige rom (KORO), investeringstilskudd til nasjonale kulturbygg og driftstilskudd til flere mindre institusjoner og tiltak innenfor området arkitektur og offentlig rom. Kapitlet omfatter også omtale av statlige byggeprosjekter hvor Kulturdepartementet er oppdragsgivende departement.

Det settes krav om at lokaler for kulturaktivitet som oppføres med statlige midler, skal ha høy arkitektonisk kvalitet.

Mål for 2018

Bevilgningen under kapitlet bygger opp under departementets overordnede mål om å bidra til at alle kan få tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet og å fremme kunstnerisk utvikling og fornyelse.

Målene for bevilgningene til bygg og offentlige rom i 2018 er å legge til rette for

produksjon, formidling og etterspørsel av ulike visuelle kunstuttrykk

oppføring av kulturbygg som har en nasjonal oppgave, en landsomfattende funksjon eller en viktig landsdelsfunksjon

Kunst i offentlige rom

KORO er statens fagorgan for kunst i offentlige rom og landets største produsent av visuell kunst. Virksomheten er årlig involvert i om lag 250 kunstprosjekter over hele landet og ved norske utenriksstasjoner.

KORO arbeider med utgangspunkt i fire statlige kunstordninger og har som hovedoppgave å sikre at flest mulig skal kunne oppleve kunst av høy kvalitet i offentlige inne- og uterom over hele landet. Oppdraget ivaretas gjennom produksjon, forvaltning og formidling av kunst, samt gjennom funksjonen som kompetansesenter for kunst i offentlige rom. KOROs arbeid skal også bidra til å utvikle samtidskunsten og til å gi kunstnerne oppdrag og inntekter. For å sikre kvalitet og legitimitet er KOROs kunstfaglige arbeid omfattet av prinsippet om armlengdes avstand.

Departementet legger opp til at KORO gjennom bedre utnyttelse og utvikling av kunstordningene og andre virkemidler skal styrke sin måloppnåelse. Dette skal skje ved å arbeide for å øke oppdragsmengden knyttet til produksjon av kunstprosjekter i bygg og anlegg eid av statsforetak og andre statsfinansierte virksomheter, og ved å videreutvikle samarbeidet med kommunale og regionale myndigheter for å sikre økt tilgang til kunst i offentlige rom i byer og lokalsamfunn over hele landet. Videre vil KORO arbeide for å styrke interessen for og ivaretakelsen av kunsten gjennom å gi høyere prioritet til arbeidet med formidling, forvaltning og kunnskap.

Kjernevirksomheten i KORO er å gjennomføre kunstprosjekter i nye statlige bygg. Regelverket/rammene for ordningen om utsmykning av statlige bygg ble fastsatt ved kongelig resolusjon 5. september 1997. KORO har til enhver tid en rekke oppdrag av forskjellig art og omfang for ulike statlige aktører. I sektorer som samferdsel og helse, hvor virksomhetene gjerne er organisert som statseide selskaper av ulik art, har virksomhetene selv ansvar for eventuelt å sette av midler til kunst i sine bygg og anlegg. KORO kan i slike tilfeller brukes som kompetansemiljø på oppdragsbasis.

Lokale og regionale myndigheter kan søke KORO om tilskudd og kompetansebistand gjennom kunstordningen for kommunale og fylkeskommunale bygg og anlegg (KOM). Kommunene søker i mindre grad støtte til bygningsrelatert kunst og i større grad «såmidler» og kompetanse- og produsentstøtte for å gjennomføre utviklingsorienterte kunstprosjekter som kan bidra til fornyingsprosesser i bydeler og lokalmiljøer. KORO fungerer i dag som tilskuddsforvalter og kompetansemiljø i flere omfattende kommunale utviklingsprosjekter, og erfaring fra de siste årene viser økt interesse i kommunene for å samarbeide med KORO om utvikling og gjennomføring av slike prosjekter.

KOROs kunstordning for uterom (URO) har gjennom de siste 15 årene gitt tilskudd og produksjonsbistand til nyskapende kunst i offentlige rom-prosjekter. Den viktigste søkergruppen er kunstnere. Kunstnernes egen interesse for å arbeide i offentligheter utenfor gallerier og museer har vært en viktig drivkraft i utviklingen av denne delen av kunstfeltet. Blant annet har viktige stedsutviklingsprosjekter og offentlig kunst blitt til gjennom initiativ fra kunstnere.

De siste årene har det vært en stor økning i antallet søknader til både KOM og URO. For å få best mulig effekt av innsatsen, både kunstfaglig og ressursmessig, arbeides det nå med en sammenslåing av de to ordningene.

Nasjonale kulturbygg

Gode arenaer stimulerer til produksjon og formidling av kultur med høy kvalitet. På posten Nasjonale kulturbygg bidrar Kulturdepartementet med investeringstilskudd som delfinansiering til bygninger og lokaler for institusjoner og tiltak som har en nasjonal oppgave, en landsomfattende funksjon eller en viktig landsdelsfunksjon. Dette er prosjekter som oppføres av kommunale, regionale eller private byggherrer. Byggeprosjektene skal dekke behovet for forsvarlig areal, økt funksjonalitet eller økt sikkerhet gjennom planlegging, ombygging eller nybygg.

Kulturdepartementet mottar årlig rundt 30 søknader til ordningen Nasjonale kulturbygg fra museer og scenekunstinstitusjoner fra alle deler av landet. Søknadene er uttrykk for at det er en lang rekke urealiserte byggeplaner knyttet til universell utforming, magasiner, scener og utstillinger. Tilskuddene på posten Nasjonale kulturbygg varierer med prosjektenes størrelse og type, og bevilgningen til det enkelte prosjekt foreslås normalt fordelt over flere budsjettår. Prosjekter under oppføring med tilsagn fra ordningen, spenner i størrelse fra ombygging til nytt magasin for Museene for kystkultur og gjenreising i Finnmark sine lokaler i Hammerfest, med et samlet tilskudd på 4,5 mill. kroner, til nytt Munchmuseum i Oslo med et samlet tilskudd på 605 mill. kroner. Hovedregelen er at den maksimale statlige tilskuddsandelen er 1/3 av den delen av prosjektet som er i samsvar med målene for posten. Bygningene skal ha høy arkitektonisk kvalitet.

Statlige byggeprosjekter

Kulturdepartementet er oppdragsgiver for statlige byggeprosjekter i kultursektoren. Dette gjelder lokaler for statlige etater, enkelte store nasjonale institusjoner og samiske prosjekter, hvor gjeldende praksis er at bygg normalt oppføres i regi av Statsbygg på oppdrag fra Kulturdepartementet. Midler til slike statlige byggeprosjekter fremmes over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett. Regelverket for håndtering av slike byggesaker forvaltes av Kommunal- og moderniseringsdepartementet, og det stilles også krav om ekstern kvalitetssikring for prosjekter som antas å ha et kostnadsnivå over terskelverdien fastsatt av Finansdepartementet.

Prosjektet om et nybygg for Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design på Vestbanen er det mest omfattende prosjektet under gjennomføring. Nasjonalmuseets nye lokaler skal etter planen åpne for publikum i 2020. Målet med nybygget er å skape et vitalt, nasjonalt forsknings- og formidlingssenter for de visuelle kunstartene. Museet skal være en nyskapende møteplass der et bredt sammensatt publikum skal oppleve og få kunnskap om de visuelle kunstartene, og nybygget skal markere Nasjonalmuseet som en utstillings- og formidlingsarena på internasjonalt nivå. Nybygget innebærer en betydelig satsing på visuell kunst, og bygningen vil i seg selv utgjøre et eksempel på fremragende arkitektur. Nasjonalmuseet er også en viktig formidlingsarena for arkitektur og arkitekturhistorie, og nybygget på Vestbanen vil inkludere nye utstillingsarealer til arkitektur som vil supplere dagens lokaler i Nasjonalmuseet – Arkitektur.

Det er store behov for økt kapasitet for å dekke uløste magasinbehov for Nasjonalbiblioteket og Arkivverket. For Arkivverket alene er det udekkede behovet anslått til 290 000 hyllemeter. I 2017 ble bygging av et samlokalisert prosjekt om nytt sikringsmagasin og nytt arkivmagasin i Nasjonalbibliotekets anlegg i fjellet i Mo i Rana igangsatt, og dette vil innebære et betydelig løft for begge virksomhetene. Gjennom et unikt samarbeid mellom Arkivverket og Nasjonalbiblioteket utvides og sikres vår felles hukommelse gjennom en magasinutvidelse på til sammen 110 000 hyllemeter og en mangedobling av den digitale magasinkapasiteten. Innovativ lagringsteknologi vil bidra til at kunnskap i ulike medier kan bevares og tilgjengeliggjøres for dagens og kommende generasjoner, herunder den norske filmarven, som inngår i Nasjonalbibliotekets samlinger. Det nye magasinet i Rana vil utgjøre et viktig tilskudd til Arkivverket kapasitet, men sektoren har et så omfattende uløst behov for magasinkapasitet at dette spørsmålet vil være en viktig utfordring også i årene framover. Prosjektet forventes ferdigstilt i andre halvår 2021.

Det er også store behov knyttet til mottak, digitalisering og bevaring av materiale fra spesialisthelsetjenesten, og i 2017 er det satt i gang bygging av et nybygg for Norsk helsearkiv, som skal etableres på Tynset. Norsk helsearkiv skal etter planen være ferdigstilt i første halvår 2019.

Det er også flere uløste behov når det gjelder rehabilitering og oppgradering av lokaler for scenekunst. Både Nationaltheatret og Den Nationale Scene har behov for rehabilitering, og det er på oppdrag fra Kulturdepartementet blitt gjennomført konseptvalgutredninger med etterfølgende ekstern kvalitetssikring KS1.

Regjeringen har i 2017 gjennomført konseptvalg for den videre utviklingen av prosjektet om Nationaltheatret, og igangsatt en avklaringsfase for prosjektet. Regjeringen har videre lagt fram forslag om midler til igangsetting av forprosjektering av prosjektet i 2018. Dette vil sikre at prosjektet om rehabilitering av Nationaltheatret kan ha optimal framdrift i 2018. Regjeringen legger vekt på at Nationaltheater-bygningen må bevares samtidig som teatret også i framtiden skal ha lokaler som legger til rette for teaterdrift av høy kunstnerisk kvalitet.

Når det gjelder Den Nationale Scene, har Stortinget i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2017 gitt tilsagn og bevilget midler til å rehabilitere tak og fasader for Den Nationale Scene, jf. post 70 under. Dette er et tiltak som gjennomføres uavhengig av endelig konseptvalg for prosjektet. Spørsmålet om endelig konseptvalg skal vurderes av Kulturdepartementet og regjeringen.

Statsbygg har på oppdrag fra Kulturdepartementet utarbeidet et nytt, redusert forprosjekt for et nybygg for det sørsamiske museet Saemien Sijte i Snåsa, med sikte på at prosjektet kan gjennomføres som et ordinært prosjekt innenfor husleieordningen i staten. Forprosjektet for Saemien Sijte ble ferdigstilt i juni 2017 og skal vurderes av Kulturdepartementet. Sametinget legger særlig vekt på å finne en god og snarlig løsning for Saemien Sijte. Sametinget har også trukket fram nye lokaler for det samiske nasjonalteatret Beaivváš og et nytt samisk kunstmuseum som høyt prioriterte prosjekter i årene framover. Statsbygg har på oppdrag fra Sametinget gjennomført en mulighetsstudie for ulike alternativ for Det samiske nasjonalteateret Beaivváš. I 2017 har regjeringen besluttet at Kulturdepartementet og Kunnskapsdepartementet skal gi Statsbygg i oppdrag å utrede et alternativ med samlokalisering av teatret og Samisk videregående skole og reindriftsskole i Kautokeino nærmere.

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke lønns- og driftsutgifter for Kunst i offentlige rom (KORO), samt evaluerings- og kvalitetsutviklingsarbeid og visse fellestiltak på departementets område.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som KORO får i merinntekt under kap. 3322, post 01, jf. forslag til vedtak II.

Post 50 Kunst i offentlige rom

Bevilgningen på denne posten skal dekke tilskuddsordninger KORO forvalter utover midler til kunstprosjekt i statlige nybygg, som hovedsakelig tildeles av Kommunal- og moderniseringsdepartementet gjennom Statsbygg. Midlene skal benyttes til innkjøpsordningen for statlige leiebygg og eldre statsbygg, samt delfinansiering av kunst i kommunale og fylkeskommunale bygg, herunder offentlige uterom. Departementet foreslår at KORO får fullmakt til å gi tilsagn til kunstproduksjon på inntil 14,5 mill. kroner ut over bevilgningen i 2018, til disse ordningene, jf. forslag til vedtak III.

To permanente nasjonale minnesteder og ett midlertidig minnested skal reises etter 22. juli 2011, jf. omtale i Prop. 1 S (2016–2017). Regjeringen har nå besluttet at det nasjonale minnestedet i Hole kommune etter terrorangrepet 22. juli 2011 skal etableres ved Utøykaia. Vedtaket innebærer at planene om minnested på Sørbråten faller bort, og at kunstverket «Memory wound» av Jonas Dahlberg som var utformet for Sørbråten, ikke blir realisert. Siden minnestedet i Hole blir flyttet til Utøykaia, vil det startes en ny prosess for å lage et minnested også i regjeringskvartalet (midlertidig og permanent). Statsbygg er ansvarlig for å gjennomføre arbeidet med minnestedene på oppdrag fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet.

Post 70 Nasjonale kulturbygg, kan overføres

Det er foreslått en bevilgning på 324,5 mill. kroner til nasjonale kulturbygg i 2018. I tillegg foreslår departementet en tilsagnsfullmakt på 599,3 mill. kroner utover bevilgningen for 2018, jf. forslag til vedtak III. Forslag til fordeling av bevilgning og nye tilsagn framgår av tabell og omtale nedenfor:

(i mill. kroner)

Prosjekter

Vedtaksår

Samlet tilskudd

Tidligere bevilget

Forslag 2018

Gjenstår til senere år

Norsk Folkemuseum, Bybygg, Oslo

2013

80,0

75,0

5,0

0

Munchmuseet, nybygg i Bjørvika, Oslo

2014

605,0

100,0

100,0

405,0

Museum Nord, vernebygg MS Finnmarken, Stokmarknes

2014

40,0

32,0

0

8,0

Norsk Folkemuseum, Båthallen, Norsk Maritimt Museum, Oslo

2015

29,0

22,0

0

7,0

Landsdelsscene for dans, Ål kulturhus, Hallingdal

2015

13,2

9,2

4,0

0

Dalane folkemuseum, Jøssingfjord vitenmuseum, Nedre Helleren kraftstasjon

2015

26,0

15,0

0

11,0

Norsk luftfartsmuseum, utstilling sivil luftfart, Bodø

2015

10,0

8,0

2,0

0

Nordlandsmuseet, Anna Karoline, Norsk jektefartsmuseum, Bodø

2015

33,7

8,0

16,4

9,3

Museum Stavanger, nytt grafisk museum, Stavanger

2016

30,0

5,0

16,0

9,0

KODE – Kunstmuseene i Bergen, Ombygging av KODE 1, Bergen

2016

26,0

15,9

10,1

0

Nordmøre museum, Geitbåtmuseet, rehabilitering, Halsa

2016

7,0

4,0

3,0

0

Museene for kystkultur og gjenreisning i Finnmark, fellesmagasin Gjenreisningsmuseet, Hammerfest

2016

4,5

2,5

2,0

0

Bergen kommune, nytt scenekunsthus i Sentralbadet

2017

230,0

10,0

100,0

120,0

Den Nationale Scene, rehabilitering tak og fasader

2017

101,0

40,0

61,0

0

Museene i Sør-Trøndelag, nytt museumsanlegg ved Orkla industrimuseum

35,0

0

5,0

30,0

Sum

1270,4

346,6

324,5

599,3

For 2018 foreslås følgende nye prosjekt:

Museene i Sør-Trøndelag, nytt museumsanlegg ved Orkla industrimuseum

Orkla Industrimuseum er en formidlingsarena ved Museene i Sør-Trøndelag og ligger på Løkken Verk i Meldal kommune. Museet formidler den viktige bergverksdriften som pågikk der fra slutten av 1600-tallet, og det forvalter viktige tekniske og industrielle kulturminner, deriblant Gammelgruva og Thamshavnbanen. Thamshavnbanen var i drift fra 1908 til 1974 og er den eldste elektriske jernbanen i verden som er drevet med en énfaset høyspent vekselstrøm, og som fremdeles er operativ. Det setter den i en særstilling blant museumsjernbaner, også internasjonalt. Det har lenge vært et påtrengende behov for ny vognhall og verksted for å sikre forsvarlig oppbevaring av lokomotiver og passasjer- og kisvogner fra hele banens driftstid. Slike fasiliteter vil også bedre forholdene for den betydelige frivillige innsatsen som hvert år legges ned i form av teknisk vedlikehold av jernbanemateriellet. Museet trenger også nye utstillings- og formidlingslokaler med nødvendig publikumsareal. Disse behovene blir nå innfridd gjennom oppføringen av et nytt museumsbygg på området. Tiltaket vil også vil bidra til å løfte Trøndelag som turistregion.

Post 78 Ymse faste tiltak

Bevilgningen på posten gjelder tilskudd til tiltak innenfor området arkitektur og offentlig rom. Oversikt over hvilke tiltak det foreslås midler til i 2018 på denne posten, framgår av vedlegg 1.

Poster på Kommunal- og moderniserings- departementets budsjett – statlige byggeprosjekter

Midler til statlige byggeprosjekter fremmes over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett. Prosjekter som gjennomføres innenfor husleieordningen i staten, finansieres under kap. 2445 Statsbygg, og øvrige prosjekter normalt under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen.

Igangsetting av nye prosjekter 2018

Rehabilitering av Nationaltheatret – igangsetting forprosjekt

Det er gjennomført konseptvalgutredning og ekstern kvalitetssikring KS1 for rehabilitering av Nationaltheatret. Regjeringen har i 2017 tatt et overordnet konseptvalg for prosjektet. Regjeringen har valgt det såkalte «alternativ A» fra KS1-prosessen, et alternativ som prioriterer nødvendig rehabilitering av bygningen og hovedscenen, og igangsatt en avklaringsfase basert på det valgte konseptet. Regjeringen fremmer forslag om at det i 2018 skal igangsettes forprosjektering av rehabiliteringsprosjektet, og det er foreslått en avsetning på 10 mill. kroner i 2018 til dette formålet, jf. omtale av bevilgningsforslaget under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, post 30 Prosjektering av bygg. Oppstart av forprosjektering i 2018 vil legge til rette for optimal framdrift i prosjektet. Når forprosjektet er ferdigstilt, skal det gjennomgå ekstern kvalitetssikring KS2.

Videreføring av igangsatte prosjekter – status

Nasjonalmuseets nybygg på Vestbanen

Stortinget vedtok igangsetting av prosjektet i juni 2013. Aktiviteter som ble gjennomført på tomten i 2016, har hatt hovedvekt på betongarbeider med støping av bunnplate, gulv, søyler og vegger for oppføring av råbygget.

Utgiftene til byggeprosjektet til Nasjonalmuseets nybygg på Vestbanen bevilges på Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett, kap. 2445, post 33 Videreføring av ordinære byggeprosjekter.

Utgiftene til løst brukerutstyr i det nye museet bevilges over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett, kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

Statsbygg organiserer og styrer brukerutstyrsprosjektet som en integrert del av byggeprosjektet, men likevel slik at det framgår at selve byggeprosjektet og brukerutstyrsprosjektet finansieres over separate budsjettposter.

Fjellanlegget i Mo i Rana

Stortinget vedtok i desember 2016 igangsetting av prosjektet i 2017. Det ble bevilget startbevilgning til prosjektet i 2017-budsjettet og prosjektet er i gjennomføringsfase.

Utgiftene til byggeprosjektet for nytt sikringsmagasin for Nasjonalbiblioteket og nytt magasin for Arkivverket i Mo i Rana bevilges over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett, kap. 2445, post 33 Videreføring av ordinære byggeprosjekter.

Norsk helsearkiv på Tynset

Stortinget sluttet seg i 2016 til regjeringens løsningsforslag for arkivprosjektet som ble lagt fram i Prop. 1 S (2016–2017), og vedtok i juni 2017 igangsetting av prosjektet i 2017. Det ble bevilget startbevilgning til prosjektet i 2017-budsjettet, og prosjektet er i en gjennomføringsfase.

Utgiftene til byggeprosjektet for Norsk helsearkiv på Tynset bevilges over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett, kap. 2445, post 33 Videreføring av ordinære byggeprosjekter.

Utgiftene til interimsorganisasjonen for etablering av Norsk helsearkiv bevilges over Helse- og omsorgsdepartementets budsjett, kap. 781, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Status for øvrige statlige byggeprosjekter

Nybygg for Musea i Sogn og Fjordane, avdeling Norsk Reiselivsmuseum, ble ferdigstilt i 2016. Offisiell åpning av bygget fant sted i april 2016.

Nytt, redusert forprosjekt for nybygg for det sørsamiske museet Saemien Sijte i Snåsa ble ferdigstilt i juni 2017, og skal vurderes av Kulturdepartementet.

Rapport 2016

I statsbudsjettet for 2017 ble det gjennomført tekniske endringer knyttet til kapittel- og postplassering. Rapporten under omfatter de tiltak som er omtalt under budsjettforslag 2017 eller 2018 under kapitlet for bygg og offentlige rom.

Målene for bevilgningene til bygg og offentlige rom i 2016, var å legge til rette for produksjon, formidling og etterspørsel av ulike visuelle kunstuttrykk samt oppføring av kulturbygg som har en nasjonal oppgave, en landsomfattende funksjon eller en viktig landsdelsfunksjon.

Rapporten under omfatter resultatene av disse bevilgningene, med unntak av avsetningen til det visuelle kunstfeltet under Norsk kulturfond, herunder avsetningen til Rom for kunst, som rapporteres under kap. 320.

Samlet sett vurderer departementet måloppnåelsen for bevilgningene til bygg og offentlige rom for å være tilfredsstillende.

Kunst i offentlige rom (KORO)

KORO har prosjektlederansvar i alle prosjekter som settes i gang i kunstordningen for statlige nybygg og forvalter i tillegg tre søkbare tilskuddsordninger, jf. omtalen på post 50.

I 2016 var KORO prosjektleder, produsent og/eller tilskuddsyter i 257 prosjekter. Av disse var 100 prosjekter knyttet til statlige nybygg og 157 prosjekter knyttet til de tre søkbare tilskuddsordningene. Produksjon av kunsten, og spesielt den bygningsintegrerte kunsten, strekker seg normalt over tre–fire år. De fleste kunstprosjektene omfatter mer enn ett kunstverk, og antallet varierer fra ett til et femtitalls verk per prosjekt. Dette medførte oppdrag og inntekter til 117 kunstnere og 72 kunstkonsulenter.

Tabell 4.8 KORO – antall prosjekter i arbeid 2014–2016

2014

2015

2016

Statlige bygg

97

98

100

Leiebygg/eldre statsbygg

13

18

12

Kommunale og fylkeskommunale bygg

94

86

107

Offentlige uterom

38

48

38

Sum

242

250

257

Kilde: KORO

Antall søkere til kunstordningene økte i 2016, og arbeidet med å styrke det regionale samarbeidet rundt den kommunale kunstordningen ble tillagt stor vekt. Det var en økning i antall søkere på 63 pst. til ordningen om kommunale og fylkeskommunale bygg fra 2015 til 2016. Det ble gitt tilskudd til prosjekter over hele landet.

Satsing på forvaltning av KOROs kunstsamling er fulgt opp. I løpet av året fant det sted et omfattende samarbeid mellom de lokale mottakerinstitusjonene og KORO med hensyn til ivaretakelse av kunsten. Informasjonstiltak om så vel nye kunstprosjekter som eksisterende kunstverk ble gjennomført i ulike medier. Arbeid med kunnskapsformidling og kompetanseutvikling er også blitt prioritert i 2016, gjennom forelesningsserier og konferansevirksomhet.

Som ledd i oppfølgingen av evalueringsrapporten fra 2015 om KOROs virksomhet, har departementet igangsatt en gjennomgang av tilskuddsordningene på post 50. Denne vil danne grunnlag for nødvendige omlegginger av virksomheten i løpet av de kommende årene.

Nasjonale kulturbygg

På denne posten gis det tilskudd og tilsagn om tilskudd som strekker seg over flere budsjettår. I 2016 var 19 byggeprosjekter med tilskudd fra denne posten under oppføring. Melahuset i Oslo og en ny utstilling om sivil luftfart ved Norsk luftfartsmuseum i Bodø ble ferdigstilt og åpnet for publikum i løpet av året. I tillegg ble det i 2016 gitt tilsagn om tilskudd til seks nye prosjekter på denne posten.

Kap. 3322 Bygg og offentlige rom

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

375

129

132

Sum kap. 3322

375

129

132

Post 01 Ymse inntekter

Posten gjelder inntekter knyttet til prosjekter i regi av Kunst i offentlige rom (KORO) m.m., jf. kap. 322, post 01.

Kap. 323 Musikk og scenekunst

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

165 287

89 623

93 657

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

60 947

59 580

22

Forsvarets musikk

46 400

55

Norsk kulturfond

353 998

60

Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge

20 338

20 690

21 120

70

Nasjonale institusjoner

287 547

1 434 000

1 462 365

71

Region-/landsdelsinstitusjoner

244 587

756 680

773 210

73

Region- og distriktsopera

58 470

59 760

78

Ymse faste tiltak

117 240

279 432

297 205

Sum kap. 0323

1 188 997

2 699 842

2 813 297

Innledning

Kapitlet omfatter de statlige bevilgningene til Riksteatret og tilskudd til nasjonale institusjoner, region-/landsdelsinstitusjoner, region- og distriktsoperaer og en rekke andre mindre tiltak på musikk- og scenekunstområdet.

Mål for 2018

Bevilgningene under kapitlet bygger opp under departementets overordnede mål om å bidra til at alle kan få tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet og å fremme kunstnerisk utvikling og fornyelse.

Målene for bevilgningene til musikk og scenekunst i 2018 er å legge til rette for produksjon, formidling og etterspørsel av ulike musikk- og scenekunstuttrykk. Det bevilges midler til en rekke institusjoner og tiltak som i ulik grad bidrar til å nå disse målene. Institusjonene og tiltakene definerer selv målene for sin virksomhet.

De nasjonale og regionale musikk- og scenekunstinstitusjonene skal sikre kunstproduksjon og publikumsopplevelser av høy kvalitet over hele landet og et landsdekkende profesjonelt tilbud av musikk, teater, opera, dans og andre scenekunstuttrykk.

Musikk- og scenekunstinstitusjonene har ulik størrelse og kunstnerisk profil. De har også ulike rammebetingelser når det gjelder økonomiske, geografiske, befolkningsmessige og markedsmessige forhold. De nasjonale institusjonene er finansiert av staten, mens finansieringen av region-/landsdelsinstitusjonene er delt mellom statlig og regionalt/lokalt nivå. Riksteatret er eneste teater organisert som statsinstitusjon.

Region- og distriktsoperaene formidler opera og musikkteater på arenaer utenfor Oslo. De er ulike i størrelse, organisering, finansiering, kunstnerisk profil mv. Åtte av operatiltakene er organisert som selvstendige enheter, mens i Kilden Teater- og Konserthus, Trondheim Symfoniorkester og Nordnorsk Opera og Symfoniorkester er operaaktiviteten samorganisert med den øvrige virksomheten. Det bevilges også tilskudd til flere mindre aktører og organisasjoner av landsomfattende karakter på musikk- og scenekunstområdet.

For å få større kunnskap om måloppnåelsen på kulturområdet har departementet siden 2012 gjennomført evalueringer av de nasjonale og regionale musikk- og scenekunstinstitusjonene. Evalueringer er et virkemiddel for å sikre kunstnerisk utvikling og for at felles ressurser kan utnyttes best mulig i arbeidet med å tilby kunst av høy kvalitet til publikum. Det gjenstår å evaluere Teater Innlandet, Turnéteatret i Trøndelag (tidligere Nord-Trøndelag Teater) og Carte Blanche. Etter planen vil dette arbeidet bli satt i gang i løpet av 2018.

Ved hovedoppgjøret i 2016 ble Spekter og LO Stat enige om å etablere en midlertidig innskuddsbasert pensjonsordning for orkestre, teatre og Den Norske Opera & Ballett. Dette innebærer en systemendring, som på sikt vil bidra til større driftsmessig forutsigbarhet og bedret økonomi for disse institusjonene. Overgangen har i all hovedsak hatt positiv effekt på institusjonenes regnskap. For de institusjonene som fortsatt har en negativ balanse som utelukkende skyldes pensjon, legger departementet til grunn at institusjonene treffer nødvendige tiltak slik at balansen mellom inntekter og kostnader forbedres over tid.

Regjeringen har lagt fram forslag om midler til igangsetting av forprosjekt om rehabilitering av Nationaltheatret i 2018. Det er i 2017 gitt tilsagn om investeringstilskudd til Den Nationale Scene til rehabilitering av tak og fasader, og det er lagt fram forslag om midler til dette prosjektet i 2018. Både Den Nationale Scene og Nationaltheatret har særlige utfordringer knyttet til teaterdrift i fredede teaterbygninger. Bygningene er i dårlig stand, og det er behov for rehabilitering av bygg og utstyr samt effektivisering av driften. Prosjektene er nærmere omtalt under kap. 322.

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten skal i hovedsak dekke driftsutgiftene ved Riksteatret, utenom turnévirksomheten. Utgifter til turnévirksomheten dekkes av post 21, jf. omtale nedenfor.

Riksteatret skal tilby profesjonell scenekunst i hele landet og supplerer slik det øvrige scenekunsttilbudet. Teatret har årlig et allsidig repertoar med 10–12 produksjoner på om lag 70 faste spillesteder over hele landet. Repertoaret omfatter klassikere, samtidsdramatikk, musikk- og figurteater, dans og produksjoner for barn og unge. Riksteatrets produksjoner er dels egenprodusert, dels produsert i samarbeid med andre teatre, eller innkjøpt fra andre teatre og frie grupper.

Videre skal bevilgningen dekke husleie for Riksscenens lokaler, samt utgifter i departementet til evaluerings- og kvalitetsutviklingsarbeid og visse fellestiltak på musikk- og scenekunstområdet.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som Riksteatret får i merinntekter under kap. 3323, post 01, jf. forslag til vedtak II.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen skal dekke utgifter til Riksteatrets turnévirksomhet, jf. omtale under post 01.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som Riksteatret får i merinntekter under kap. 3323, post 02, jf. forslag til vedtak II.

Post 22 Forsvarets musikk

Bevilgningen på posten skal dekke 40 pst. av utgiftene til drift av fire av Forsvarets musikkorps.

Forsvarets musikk består i dag av fem profesjonelle korps: Forsvarets stabsmusikkorps (Oslo), Sjøforsvarets musikkorps (Bergen), Forsvarets musikkorps Nord-Norge (Harstad), Kongelige norske marines musikkorps (Horten) og Luftforsvarets musikkorps (Trondheim).

Ved behandlingen av langtidsplanen for forsvarssektoren forutsatte Stortinget at Kulturdepartementet fra og med 2018 skal finansiere 40 pst. av de samlede utgiftene knyttet til virksomheten til korpsene i Harstad, Trondheim, Bergen og Horten, jf. Innst. 62 S (2016–2017). Det skal også utredes om kommuner og fylkeskommuner skal finansiere deler av virksomheten. Forsvarsdepartementet og Kulturdepartementet vil samarbeide om utredningen som vil bli satt i gang høsten 2017.

Finansieringsordningen medfører ingen endringer i styringslinjene for korpsene, jf. Stortingets forutsetning om at personellet i Forsvarets musikk beholder sitt ansettelsesforhold i Forsvaret.

Post 60 Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge

Bevilgningen på denne posten gjelder driftstilskudd til Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge, som består av Musikk i Nordland, Musikk i Troms, Musikk i Finnmark og Nordnorsk Jazzsenter. Staten dekker 75 pst. og regionen 25 pst. av det offentlige tilskuddet til Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge.

Post 70 Nasjonale institusjoner

Bevilgningen på denne posten gjelder driftstilskudd til institusjonene som er ført opp i tabellen nedenfor. Staten dekker hele det offentlige driftstilskuddet til disse institusjonene.

Av tilskuddet til Dansens Hus i 2017 utgjorde 2,6 mill. kroner en egen avsetning til PRODA profesjonell dansetrening. Avsetningen til PRODA foreslås flyttet til post 78 som eget tilskudd.

Fordeling av bevilgningen

(i 1 000 kr)

2017

2018

Dansens Hus

43 800

42 125

Den Nationale Scene

119 500

122 100

Den Norske Opera & Ballett

611 400

624 700

Det Norske Teatret

171 800

175 470

Musikkselskapet Harmonien

131 800

134 640

Nationaltheatret

194 900

199 050

Oslo-Filharmonien

160 800

164 280

Sum

1 434 000

1 462 365

Post 71 Region-/landsdelsinstitusjoner

Bevilgningen på denne posten gjelder driftstilskudd til institusjonene som er ført opp i tabellen nedenfor. Finansieringen av region-/landsdelsinstitusjonene er delt mellom staten og regionen. Det er en forutsetning for statstilskuddet at regionen bevilger sin andel, jf. forslag til vedtak V, nr. 1.

Fordeling av bevilgningen

(i 1 000 kr)

2017

2018

Brageteatret – Regionteater for Buskerud

14 530

14 850

Carte Blanche

26 500

27 080

Det Norske Blåseensemble anno 1734

24 590

25 130

Haugesund Teater

12 360

12 630

Hordaland Teater

14 470

14 780

Hålogaland Teater

49 600

50 700

Kilden Teater- og Konserthus for Sørlandet

116 300

118 800

Nordland Teater

27 000

27 590

Nordnorsk Opera og Symfoniorkester

58 150

59 450

Rogaland Teater

61 950

63 300

Sogn og Fjordane Teater

19 000

19 410

Stavanger Symfoniorkester

82 350

84 150

Teater Ibsen – Telemark og Vestfold Regionteater

26 250

26 820

Teater Innlandet

24 100

24 630

Teatret Vårt – Regionteatret i Møre og Romsdal

29 200

29 840

Trondheim Symfoniorkester

84 700

86 550

Trøndelag Teater

70 850

72 400

Turnéteatret i Trøndelag¹

14 780

15 100

Sum

756 680

773 210

¹ Nord-Trøndelag Teater skiftet navn til Turnéteatret i Trøndelag fra 26. april 2017.

Post 73 Region- og distriktsopera

Bevilgningen på denne posten gjelder driftstilskudd til operatiltakene som er ført opp i tabellen nedenfor. Finanseringen av operatiltakene er delt mellom staten og regionen. Det er en forutsetning for statstilskuddet at regionen bevilger sin andel, jf. forslag til vedtak V, nr. 2.

Fordeling av bevilgningen

(i 1 000 kr)

2017

2018

Bergen Nasjonale Opera

20 250

20 690

Opera Nordfjord

4 670

4 775

Opera Rogaland

1 020

1 045

Opera Trøndelag

4 490

4 590

Opera Østfold

5 820

5 950

Operaen i Kristiansund

15 540

15 880

OscarsborgOperaen

2 460

2 515

Ringsakeroperaen

4 220

4 315

Sum

58 470

59 760

Post 78 Ymse faste tiltak

Bevilgningen på posten skal dekke tilskudd til ymse faste tiltak på musikk- og scenekunstfeltet. Oversikt over hvilke tiltak det foreslås midler til i 2018, framgår av vedlegg 1.

Bevilgningen på posten er foreslått økt med 10 mill. kroner for å styrke det frivillige kulturlivet. Avsetningen til amatørteaterformål styrkes med 5 mill. kroner til oppsetninger av og utstyr til amatørteaterproduksjoner, herunder prosjekter som inkluderer barn og unge. 3 mill. kroner skal nyttes til å styrke tilskuddsordningen Aktivitetsmidler for kor. Denne ordningen dekkes for øvrig av spillemiddeloverskuddet fra Norsk Tipping AS, jf. omtale under del III, pkt. 5.2. Ordningen for kordirigenter styrkes med 2 mill. kroner. Midlene tildeles Koralliansen v/ Foreningen norske kordirigenter (FONOKO).

I avsetningen til amatørteaterformål og frivillige teaterformål inngår tilskudd til Buskerud Teater (863 000 kroner), Norsk Revyfaglig Senter / Norsk Revyfestival (2 561 000 kroner), Hålogaland Amatørteaterselskap (2 296 000 kroner) og Vestlandske Teatersenter (3 115 000 kroner). Scenefolk og Teateralliansen har etter utlysning blitt tildelt midler fra avsetningen til amatørteaterformål for perioden 2015–2017. Denne tildelingsordningen er evaluert i 2017. Kulturdepartementet vil gjennomgå evalueringen i dialog med aktørene før det endelig tas stilling til hvordan avsetningen til amatørteaterformål og frivillige teaterformål blir fordelt. I avsetningen til amatørteaterformål har det tidligere ligget inne et tilskudd til foreningen Teatervenner Norge. Dette tilskuddet foreslås avviklet.

Rapport 2016

I statsbudsjettet for 2017 ble det gjennomført tekniske endringer knyttet til kapittel- og postplassering. Rapporten under omfatter tiltakene under kap. 323. I tillegg rapporteres resultatene for Beaivváš Sámi Našunálateáhter, som i 2016 mottok statlig tilskudd gjennom Sametinget fra bevilgningen under kap. 320, post 53. (Kilder: Norsk teater- og orkesterforening og institusjonenes årsrapporter.)

Målene for bevilgningene til musikk- og scenekunstformål i 2016 var å legge til rette for produksjon, formidling og etterspørsel av ulike musikk- og scenekunstuttrykk. Institusjonene avgir en utvidet rapport om sin virksomhet til departementet. Rapportene inngår i en samlet vurdering av institusjonenes måloppnåelse.

For den enkelte institusjon varierer ofte aktiviteten, publikumsoppslutningen og det økonomiske resultatet fra et år til et annet. Det samlede publikumsbesøket og produksjonsaktiviteten ved musikk- og scenekunstinstitusjonene er likevel i hovedsak stabilt.

Evalueringer av institusjoner på feltet som er gjort siden 2012, viser tilfredsstillende måloppnåelse når det gjelder kvalitet og ressursutnyttelse, samtidig som rapportene også peker på områder der den enkelte institusjon har et forbedringspotensial.

Samlet sett vurderer departementet måloppnåelsen for bevilgningene til musikk- og scenekunstformål å være tilfredsstillende. For informasjon om enkeltinstitusjoner vises det til Norsk teater- og orkesterforenings nettsted www.scenestatistikk.no.

Institusjonene

Riksteatret og de 25 nasjonale og regionale musikk- og scenekunstinstitusjonene som mottar faste, årlige tilskudd under kapitlet, presenterte i 2016 vel 9 700 forestillinger, konserter og arrangementer som samlet til sammen over 2 millioner publikummere. Scenestatistikken viser at publikumsbesøket har vært stabilt, mens antallet forestillinger, konserter og arrangementer har økt, sammenlignet med gjennomsnittet for årene 2012–2015.

I 2016 og 2017 ble det på oppdrag fra Kulturdepartementet gjennomført en evaluering av Stavanger Symfoniorkester, Nordnorsk Opera og Symfoniorkester, Brageteatret og Haugesund Teater, i all hovedsak med gode resultater. Evalueringsperioden var årene 2013–2016. Evalueringen tok utgangspunkt i hver institusjons egenart og forutsetninger, og la særlig vekt på kunstnerisk kvalitet og effektiv ressursutnyttelse. Resultatene er presentert i rapporten Evaluering av Stavanger Symfoniorkester, Nordnorsk Opera og Symfoniorkester, Brageteatret og Haugesund Teater (2017).

Riksteatret

Målene for Riksteatret i 2016 var at teatret skal gi et allsidig repertoar og et landsdekkende tilbud av scenekunstforestillinger, samt ha bred publikumsoppslutning og være en aktiv samarbeidspartner i scenekunstfeltet.

I 2016 presenterte Riksteatret et allsidig repertoar som ble vist på 73 faste spillesteder over hele landet. Teatret spilte 466 forestillinger for om lag 133 000 publikummere. I tillegg ble det vist 170 forestillinger i samproduksjon med andre teatre for 44 000 publikummere på disse teatrenes scener. Totalt antall produksjoner var tolv, hvorav ni var egenproduserte eller produsert i samarbeid med andre teatre og grupper. Antall innkjøpte produksjoner var tre.

Riksteatret legger vekt på samarbeid med andre institusjoner og grupper i scenekunstfeltet. Blant samarbeidspartnere i 2016 var Nationaltheatret, Oslo Nye Teater, Agder Teater, Hålogaland Teater, Teater Ibsen og Oslo Danse Ensemble. I tillegg ble gjestespill fra Den Nationale Scene/ Absence Crew, Teater Ibsen og Det Norske Teatret sendt på turné.

Publikumsoppslutningen i 2016 endte på rekordhøyt nivå. En medvirkende årsak til dette var at teatret gjennomførte dobbeltforestillinger på spillesteder der betingelsene lå til rette for dette for å møte publikums etterspørsel og utnytte ressursene enda bedre.

Turnévirksomhet

For at flere skal få tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet, er institusjonenes turnévirksomhet viktig. I 2016 gjennomførte orkestrene og scenekunstinstitusjonene vel 2 500 forestillinger og konserter på turné i Norge for et publikum på om lag 360 000. Institusjonenes turnéaktivitet er stabil sammenlignet med 2015, men noe høyere sammenlignet med gjennomsnittet for de fire foregående årene.

Av scenekunstinstitusjonenes turnévirksomhet i 2016 utgjorde Riksteatrets andel totalt 549 forestillinger for et samlet publikum på 130 400. Dette utgjorde 41,3 pst. av antall publikummere og 22,6 pst. av antall forestillinger på turné i Norge. Riksteatrets andel av antall publikum og forestillinger på turné i Norge har økt i 2016 sammenlignet med 2015.

Andre institusjoner og tiltak

Beaivváš Sámi Našunálateáhter, som mottar statlig tilskudd gjennom Sametinget, viste 120 forestillinger for om lag 10 700 publikummere i 2016. 77 av teatrets forestillinger ble spilt på turné for et publikum på over 8 300.

Det ble i 2016 bevilget midler til andre institusjoner og faste tiltak, jf. postene 60, 73 og 78, som også bidro til eller tilrettela for produksjon og formidling av musikk og scenekunst.

Kap. 3323 Musikk og scenekunst

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

26 795

318

327

02

Billett- og salgsinntekter m.m.

24 149

24 801

Sum kap. 3323

26 795

24 467

25 128

Post 01 Ymse inntekter

Posten omfatter ymse inntekter ved Riksteatret, jf. kap. 323, post 01.

Post 02 Billett- og salgsinntekter m.m.

Posten gjelder salg av billetter og program ved Riksteatret m.m., jf. kap. 323, post 21.

Kap. 324 Scenekunstformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

76 073

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

65 983

55

Norsk kulturfond

138 907

70

Nasjonale institusjoner

1 076 667

71

Region-/landsdelsinstitusjoner

498 328

73

Region- og distriktsopera

55 485

78

Ymse faste tiltak

191 649

Sum kap. 0324

2 103 092

I 2017 ble bevilgningene til musikk- og scenekunstformål ført inn under samme budsjettkapittel. Se omtale under kap. 323 for budsjettforslag 2018 og rapport 2016.

Kap. 3324 Scenekunstformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

30

02

Billett- og salgsinntekter m.m.

31 705

Sum kap. 3324

31 735

Kap. 325 Allmenne kulturformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

116 715

96 121

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

13 407

16 200

52

Norges forskningsråd

13 120

12 000

53

Sametinget

81 900

83 700

71

Kulturell og kreativ næring

47 400

56 630

72

Kultursamarbeid i nordområdene

11 170

11 415

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

50 200

51 550

78

Ymse faste tiltak

44 360

42 940

79

Til disposisjon, kan nyttes under post 01

6 900

7 050

82

Nobels Fredssenter

30 620

31 290

85

Gaveforsterkningsordning

51 150

86

Talentutvikling

36 100

38 900

Sum kap. 0325

503 042

447 796

Kulturdepartementet legger opp til at gaveforsterkningsordningen, som i 2017 var budsjettert på kap. 325, post 85, fra 2018 skal finansieres av spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS til kulturformål, jf. omtale under del III, pkt. 5.2. Post 85 foreslås som følge av dette avviklet.

Innledning

Kapitlet omfatter tilskudd til et bredt spekter av virksomheter og formål på tvers av flere deler av kulturfeltet, blant annet til den statlige virksomheten Kulturtanken – Den kulturelle skolesekken Norge, Sametinget, forsknings- og utviklingsmidler, kulturell og kreativ næring, norsk-russisk og annet internasjonalt kultursamarbeid i nordområdene, Nobels Fredssenter og talentutvikling.

Mål for 2018

Det er et overordnet mål å bidra til at alle kan få tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet og å fremme kunstnerisk utvikling og fornyelse.

Målene for bevilgningene til allmenne kulturformål i 2018 er å legge til rette for:

formidling av profesjonell kunst i skolen

støtte til kulturforskning

støtte til talentutvikling

samisk kunst- og kulturliv

internasjonalt kultursamarbeid

kultursamarbeid over grensene i nordområdene

vekst i kulturell og kreativ næring

Under kapitlet bevilges det midler til en rekke institusjoner og tiltak som på ulike måter bidrar til å nå disse målene. Institusjonene og tiltakene definerer selv målene for sin virksomhet.

Kunstformidling i skolen

Kulturtanken – Den kulturelle skolesekken Norge ivaretar siden 2016 det nasjonale ansvaret for Den kulturelle skolesekken (DKS) for alle kunstuttrykk, og forvalter statlige midler til DKS-ordningen. Kulturtanken er organisert som en virksomhet under Kulturdepartementet, med et mandat fastsatt av Kulturdepartementet og Kunnskapsdepartementet i fellesskap. Virksomheten har et fagråd oppnevnt av de to departementene i fellesskap.

Den kulturelle skolesekken skal sikre et profesjonelt kunst- og kulturtilbud i skolen for barn og unge i hele landet, på en kvalitativt god måte. I tillegg til å være en nasjonal koordinerende instans for utvikling av kvalitet og samarbeid i ordningen, skal Kulturtanken også bidra til at tilbudene samspiller med skolens læreplaner, og til å utvikle felles forståelse og engasjement mellom kunst-, kultur- og skolesektor. Utviklingen skjer i tett dialog med kommuner og fylkeskommuner, og med skolesektor og kunstsektor både lokalt, regionalt og nasjonalt.

Rikskonsertene overførte årlig skolekonsertmidler til fylkeskommunene på bakgrunn av samarbeidsavtaler. Etter omleggingen av Rikskonsertene til Kulturtanken overføres også ansvaret for musikktilbudet i DKS-ordningen til fylkeskommuner og kommuner, slik at det fra og med skoleåret 2018–2019 inngår som en av seks likestilte kunstformer i ordningen.

Kulturtanken vil styrke den kulturelle infrastukturen rundt DKS-ordningen gjennom en felles nasjonal digital portal for utøvere, skoler, fylker, kommuner og andre DKS-aktører. Virksomheten vil også iverksette ulike samarbeids- og utviklingsprosjekter innenfor kvalitet, formidling og samspill med skole og kunstsektor, fylker og kommuner, regionalt og nasjonalt.

Kulturtankens nye mandat gjør det ikke lenger naturlig for Kulturtanken å drive Barnas Verdensdager Oslo/nettverksarbeidet relatert til Barnas Verdensdager. Denne delen av virksomheten overdras derfor til Oslo World Music Festival.

Kunnskap

Endringer og utfordringer både i kulturfeltet og på andre samfunnsområder stiller nye krav til kunnskap om kulturfeltet. Kulturdepartementets sektoransvar innebærer et overordnet ansvar for kunnskapsutvikling på vegne av kultursektoren. Forskningen skal angi utfordringer og muligheter – både for Kulturdepartementet som utformer og forvalter av kulturpolitikk, og for andre aktører i kulturfeltet.

Størsteparten av midlene til FoU innenfor departementets ansvarsområder kanaliseres via Norges forskningsråd. Det strategiske grunnforskningsprogrammet Samfunnsutviklingens kulturelle forutsetninger (SAMKUL) skal bidra til ny kunnskap om de kulturelle dimensjonene ved aktuelle samfunnsutfordringer. Programmet finansierer langsiktig forskning med stor relevans for flere av departementets ansvarsområder. KULMEDIA (2014–2018) er et handlingsrettet forskningsprogram som skal bidra med ny forskningsbasert kunnskap om hvordan den teknologiske og økonomiske utviklingen endrer kultur- og mediesektoren og påvirker kulturlivets og medienes samfunnsrolle.

Kulturell og kreativ næring

Kunst og kultur kan i ulike sammenhenger også ha en økonomisk verdi og betydning i form av varer og tjenester som omsettes i et marked, som innhold i reiselivet, i digitale flater, som element i lokal og regional utvikling, og som bidrag til internasjonal profilering. Visuell kunst, scenekunst, musikk, litteratur, film, dataspill, TV og radio, trykte medier, arkitektur, design og reklame inngår i betegnelsen kulturell og kreativ næring.

Regjeringen har som mål å vektlegge kultur som næring i større grad og styrke mulighetene for entreprenørskap i kultursektoren, og iverksatte i 2017 en målrettet satsing med konkrete tiltak som skal bidra til det.

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke lønns- og driftsutgifter for Kulturtanken. I tillegg er det satt av midler til evalueringer, utredninger og andre typer fellestiltak på kulturområdet i departementets regi.

Kulturtankens resterende andel av skolekonsertordningen på anslagsvis 15 mill. kroner foreslås fra 2018 utbetalt under spillemiddeloverskuddet fra Norsk Tipping AS, sammen med DKS-midler til fylkene. Bevilgningen til Kulturtanken reduseres tilsvarende. Midlene fordeles videre av Kulturtanken til fylkeskommuner og kommuner i ordningen. Det er ved dette lagt opp til at den totale bevilgningen til DKS-ordningen skal opprettholdes på om lag samme nivå.

I forbindelse med overdragelsen av Barnas Verdensdager til Oslo World Music Festival foreslås 2 mill. kroner til formålet overført fra kap. 325, post 01, mot tilsvarende økning på kap. 320, post 55.

Posten reduseres med 2,5 mill. kroner, mot tilsvarende økning på post 21, til utviklingsprosjekter innenfor Kulturtankens ansvarsområde.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som Kulturtanken får i merinntekter under kap. 3325, post 01, jf. forslag til vedtak II.

Post 21 Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen omfatter midler til forskning, utredning og statistikk, samt spesielle driftsutgifter på Kulturdepartementets ansvarsområder. Bevilgningene skal også dekke utgifter til forsknings- og utviklingsoppdrag hvor deler av bevilgningen finansieres av andre.

Norsk kulturråd vil i 2018 disponere 2 mill. kroner til videreføring av det treårige prosjektet Inkluderende kulturliv i Norden under Norsk kulturråd. Prosjektet ble igangsatt i 2017 som en del av Norges formannskap i Nordisk ministerråd og vil vare ut 2019. Prosjektet tar utgangspunkt i at kulturlivet og forenings- og organisasjonslivet spiller en stor rolle som møteplass og inkluderingsarena i Norden, og har som mål å styrke det nordiske samarbeidet på dette feltet gjennom deling av kunnskap, ideer og erfaringer mellom de nordiske landene.

Fra 2018 foreslås 2,5 mill. kroner av bevilgningen til Kulturtanken overført til denne posten, jf. post 01. Kulturtanken disponerer beløpet til utviklingsprosjekter innenfor Kulturtankens ansvarsområde.

Post 52 Norges forskningsråd

Posten omfatter bevilgninger til forskningsprogrammene KULMEDIA og SAMKUL, som forvaltes av Norges forskningsråd. Departementets finansiering av KULMEDIA utløper i 2018. Forskningstemaene som behandles i KULMEDIA vil fortsatt være relevante for å møte departementets kunnskapsbehov etter 2018. Det bevilges også midler til KULMEDIA under kap. 335, post 73.

Regjeringen foreslår å samle alle bevilgninger til drift av Forskningsrådets virksomhet under Kunnskapsdepartementets budsjett. Omleggingen skjer ved at driftsmidler som tidligere har vært en del av forskningsbevilgningene under det enkelte departement, rammeoverføres til Kunnskapsdepartementet fra og med 2018. For Kulturdepartementets del flyttes 1,4 mill. kroner fra kap. 325, post 52 til kap. 285 Norges forskningsråd, post 55 administrasjon jf. Kunnskapsdepartementets budsjettproposisjon.

Post 53 Sametinget

Bevilgningen på posten skal bidra til Sametingets arbeid med å legge til rette for et levende og mangfoldig samisk kunst- og kulturliv av god kvalitet, som er tilgjengelig for alle. Bevilgningen overføres til Sametinget, som disponerer midlene etter egne prioriteringer. Dette er i tråd med internasjonale konvensjoners prinsipper om urfolks rett til å forvalte egen kultur og kulturarv, og med samelovens målsetning om å legge forholdene til rette for at samene selv kan sikre eget språk, kultur og samfunnsliv.

Kulturdepartementet bevilger i tillegg midler direkte til særskilte samiske kulturformål som Internasjonalt samisk filminstitutt (kap. 334, post 78), samiske aviser (kap. 335, post 75) og Samisk arkiv. Midler til sistnevnte tiltak inngår i de årlige bevilgningene til Arkivverket (kap. 329, post 01).

Post 71 Kulturell og kreativ næring

Bevilgningene på posten skal dekke utgifter til tiltak som styrker kulturfeltets økonomiske bærekraft, ved å vektlegge kultur som næring og legge til rette for entreprenørskap i kultursektoren.

Av avsetningen på posten foreslås 18,4 mill. kroner avsatt til tilskuddsordninger som retter seg mot kunstnere i samarbeid med mindre virksomheter som jobber med distribusjon, formidling eller salg av kulturelle uttrykk, samt til regionale kompetansemiljøer som støtter opp om disse. Ordningene forvaltes av Norsk kulturråds kontor Kreativt Norge og skal bidra til at skapende og utøvende aktører i større grad skal kunne livnære seg av kunstnerisk virksomhet, ved at det som skapes og produseres når et større publikum og marked. Det vises i tillegg til omtale av økt bevilgning til Kreativt Norge under kap. 320, post 01.

Det foreslås videre 30 mill. kroner til Innovasjon Norge, til tiltak som bedriftsnettverk, næringsklynger, eksportprogram, investorprogram og låneordninger. Tiltakene skal rette seg mot bedrifter med vekstambisjoner og -potensial og skal bidra til økt investering i, og omsetning av, kulturelle og kreative produkter og tjenester.

Regjeringen har i Meld. St. 19 (2016–2017) Opplev Norge – unikt og eventyrlig varslet at den vil utarbeide en strategi for kultur og reiseliv, med vekt på kulturturisme. Posten foreslås økt med 8,2 mill. kroner knyttet til arbeidet med strategien i 2018. Det foreslås at 2. mill. kroner av avsetningen stilles til disposisjon for Innovasjon Norge, øremerket etableringen av et forenklet klyngeprogram særlig rettet inn mot samspill mellom kultur og reiseliv. De resterende midlene foreslås benyttet til å utvikle kunnskapsgrunnlaget om kulturbasert reiseliv, og til ytterligere tiltak i strategien for kultur og reiseliv som fremlegges i 2018.

Post 72 Kultursamarbeid i nordområdene

Bevilgningene på posten omfatter tilskudd til norsk-russisk kultursamarbeid og arbeid med å legge til rette for og bidra til kultursamarbeid over grensene i nordområdene.

Av avsetningen på posten foreslås det tildelt 2,4 mill. kroner til Pikene på broen og 2,2 mill. kroner til Samovarteatret. I tillegg foreslås 3 mill. kroner til kulturprogrammet Barentskult, tilsvarende bidraget fra de andre tilskuddspartene. Det fordeles også midler til Barentssekretariatet på inntil 0,5 mill. kroner for bistand i det norsk-russiske kultursamarbeidet og 300 000 kroner i bidrag til Den nordlige dimensjons kulturpartnerskap.

Resten av avsetningen fordeles etter utlysning til prosjekter for utvikling av norsk-russisk kultursamarbeid. Det norsk-russiske kultursamarbeidet følger treårige programmer som rulleres i samarbeid med det russiske kulturministeriet. I 2016–2018 fokuserer programmet på utvikling av samarbeid på festivalområdet og i museumsfeltet. Urfolkskultur og barne- og ungdomskultur inngår også i programarbeidet.

Post 75 EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

Posten skal dekke utgifter til norsk deltakelse i EUs program for kultur og audiovisuell sektor, Kreativt Europa 2014–2020. Programmet har en samlet ramme på 1,46 mrd. euro og gir norske kultur- og medieaktører mulighet til utvikling og tilgang på finansiering. Formålet med Kreativt Europa er å fremme kulturelt og språklig mangfold i Europa og å fremme europeisk kulturarv. Programmet skal også bidra til å styrke konkurranseevnen til kulturell og kreativ næring gjennom en egen lånegarantiordning.

Ansvaret for å veilede og informere norske søkere til programmet er delt mellom Kulturrådet og Norsk filminstitutt, med Kulturrådet som koordinerende enhet. Innovasjon Norge har ansvar for veiledning og dialog med norsk finanssektor om lånegarantiordningen.

Videre dekker bevilgningen på posten Norges årlige bidrag til Europarådets utvidete delavtale om europeiske kulturveier, og Norges årlige bidrag til fondet som er opprettet under UNESCOs konvensjon av 17. oktober 2003 om vern av den immaterielle kulturarven. Bidraget utgjør én prosent av Norges ordinære årlige bidrag til UNESCO.

Post 78 Ymse faste tiltak

Bevilgningen på posten skal dekke tilskudd til ulike allmenne kulturformål. Oversikt over hvilke tiltak det foreslås midler til på posten, framgår av vedlegg 1.

Tilskuddet til Foreningen Norden vil som i 2017 blant annet omfatte tilskudd til nordisk informasjonsvirksomhet. Engangsutgifter i forbindelse med Finlands 100-årsjubileum i 2017 bortfaller i 2018, og bevilgningen foreslås redusert til 6 mill. kroner.

Støtten til Norges Døveforbund skal gå til tegnspråktolking av teaterforestillinger og kulturarbeid blant døve og justeres til 1 mill. kroner.

Kunnskapsverket har som formål å bidra til utvikling av kunnskap om kulturnæring i Norge. Innenfor den nye samlede innsatsen for kulturnæringsutvikling reduseres rammen for dette kunnskapsarbeidet til 4 mill. kroner for 2018. Forvaltningen av tilskuddet overføres til Norsk kulturråd og skal ses i sammenheng med satsingen på kulturell og kreativ næring, Kreativt Norge.

Post 79 Til disposisjon, kan nyttes under post 01

Utenom denne posten er bevilgningene under programkategori 08.20 i sin helhet bundet til bestemte mottakere eller tilskuddsordninger. Det er derfor nødvendig for departementet å kunne disponere midler for å dekke nye behov som oppstår i budsjettåret. Posten skal også dekke enkelttiltak og prosjekter som i sin karakter ikke hører hjemme under øvrige tilskuddsposter.

På posten er det avsatt 350 000 kroner til Arne Nordheims komponistpris og administrasjon av denne i regi av Ultima Oslo Contemporary Music Festival. Prisen er på 200 000 kroner og deles ut hvert annet år.

Post 82 Nobels Fredssenter

Bevilgningen omfatter tilskudd til drift av Nobels Fredssenter. Hoveddelen av driftsutgiftene, utstillinger og fornyelser av disse, særskilte arrangementer og andre aktiviteter forutsettes dekket ved andre inntekter.

Post 86 Talentutvikling

Bevilgningen på denne posten gjelder Talent Norge AS, som består av programmer for kunstfaglig utvikling av talenter på veien mot en profesjonell karriere. Virksomheten opererer innenfor alle kunstfelt og er et offentlig-privat samarbeid, hvor statlig bevilgning utløser privat investering. Tilskuddet til Talent Norge AS foreslås økt til 38,9 mill. kroner i 2018.

Rapport 2016

I statsbudsjettet for 2017 ble det gjennomført tekniske endringer knyttet til kapittel- og postplassering. Rapporten under omfatter de tiltak som er omtalt under budsjettforslag 2017 eller 2018 under kapitlet for allmenne kulturformål. Samlet sett vurderer departementet måloppnåelsen å være tilfredsstillende.

Kunstformidling i skolen

For 2016 var målene for bevilgningene til Rikskonsertene og andre musikkformål å legge til rette for produksjon, formidling og etterspørsel av ulike musikkuttrykk.

For å styrke og utvikle alle kunstuttrykkene i Den kulturelle skolesekken (DKS) ble det statlige arbeidet med DKS fra 2016 organisert som en virksomhet under Kulturdepartementet ved at Rikskonsertene fikk nytt og utvidet mandat, nytt navn (Kulturtanken – Den kulturelle skolesekken Norge), nye oppgaver og ny styringsstruktur for å ivareta det nasjonale ansvaret for DKS for alle kunstuttrykk. Mandatet trådte i kraft 1. januar 2016. Omleggingen av virksomheten pågikk gjennom hele året, med nødvendig fokus på intern omstilling.

På bakgrunn av avtaler med fylkeskommuner og kommuner har Rikskonsertene årlig gjennomført aktivitet i skolekonsertordningen. Kulturtanken sa i 2016 opp avtalene med virkning fra 1. juli 2018 og startet samtidig opp utfasingen av ordningen, slik at ansvaret for turné- og produksjonsoppgaver for musikktilbudet blir overført til fylkeskommuner og kommuner over en toårsperiode.

Kulturtanken gjennomførte i 2016 konserter i alle landets fylker, fordelt på skolekonserter, barnehagekonserter og Barnas Verdensdager.

Støtte til kulturforskning

For 2016 var målene for bevilgningene på kap. 314, post 21 og kap. 320, post 21 å støtte kulturforskning.

I 2016 er flere forskningsprosjekter som er finansiert på kap. 325, post 21, ferdigstilte, blant andre Rokkansenterets rapport Kulturarenaer i 2016: Kartlegging av kulturaktivitet og kulturarenaer i norske kommuner.

Norsk kulturråd igangsatte det treårige forskningsprogrammet (2016–2018) om digitaliseringens betydning og konsekvenser for kunstproduksjon og formidling.

Forskningsprogrammet KULMEDIA i Norges forskningsråd er fullfinansiert av departementet. Flere av KULMEDIA-prosjektene utføres i nært samarbeid med aktører fra sektoren og involverer brukere på ulike måter. I Nasjonalmuseet er flere eksperimentelle utstillinger under planlegging som del av designbaserte forskningsstudier.

Departementet bidrar med om lag 12 pst. av finansieringen av grunnforskningsprogrammet SAMKUL i Norges forskningsråd. Prosjektporteføljen er svært relevant for Kulturdepartementet. Dette gjelder særlig forskning på tros- og livssynsområdet, men også på medieområdet og kulturområdet.

Samisk kunst- og kulturliv

Bevilgningen til Sametinget ble i 2016 gitt på kap. 320, post 53 og har bidratt til Sametingets arbeid med å nå sitt hovedmål på kulturfeltet: et levende og mangfoldig samisk kunst- og kulturliv av god kvalitet, som er tilgjengelig for alle. Sametinget rapporterer årlig om sin virksomhet til Stortinget gjennom Sametingets årsmelding.

Vekst i kulturell og kreativ næring

For 2016 var målene for bevilgningene til kulturell og kreativ næring på kap. 314, post 71 å legge til rette for kulturell og kreativ næringsutvikling, og kunnskapsutvikling om kultur som næring.

For å bidra til økt omsetning og eksport av norske dataspill samarbeider Kulturdepartementet med Norsk filminstitutt og Innovasjon Norge om pilotprosjektet Spill ut i verden, som ble igangsatt i 2016.

Kulturdepartementet utlyste i 2016 midler til digitale pilotprosjekter for å fremme publikums tilgang til kunst og kultur og samtidig bidra til å øke norske kulturprodukters inntjeningspotensial i det digitale markedet. Nettkino og Den norske Forfatterforeningen fikk tilskudd til å gjennomføre omsøkte prosjekter.

Kunnskapsverket ble etablert som en femårig satsing i 2014 og fortsatte i 2016 sitt arbeid som nasjonalt senter for kulturell og kreativ næring.

Kartleggingene Musikk i tall og Litteratur i tall ble videreført og arbeidet med Visuell kunst i tall ble igangsatt. Et kartleggingsarbeid om entreprenørskap i høyere utdanning innen kulturelle og kreative fag ble ferdigstilt i 2016.

Næringspolitisk råd for kulturell og kreativ næring leverte innspill og råd om hvordan regjeringen best kan legge til rette for økt verdiskaping innen kulturell og kreativ næring.

Kultursamarbeid over grensene i nordområdene

For 2016 var målene for bevilgningene til kultursamarbeid i nordområdene på kap. 314, post 71 og 78 å legge til rette for kultursamarbeid over grensene i nordområdene.

I 2016 var Murmansk vertskap for norsk-russiske kulturdager. Kulturdepartementet ga tilskudd blant annet til Pikene på broen, Samovarteateret og Den nordlige dimensjons kulturpartnerskap.

Kreativt Europa

EUs program for kultur og audiovisuell sektor, Kreativt Europa, gir norske aktører innen TV, film spill, kunst og kultur mulighet til å samarbeide internasjonalt og til å nå ut til et større publikum. Under delprogrammet for kultur var det i 2016 åtte norske deltakere i ni ulike prosjekter med støtte fra ordningen Europeiske samarbeidsprosjekter. Det var en betydelig økning av norske organisasjoner blant prosjekter som søkte om støtte sammenliknet med tidligere år. Støtten til samarbeidsprosjekter med norske deltakere, er på totalt 8,9 mill. euro. Norske aktører er også godt representert i europeiske plattformer for blant annet talentutvikling, med deltakelse i seks av åtte plattformer i 2016.

Over 35 mill. kroner gikk til den norske audiovisuelle bransjen fra delprogrammet MEDIA i 2016. Dette er et svært godt resultat for Norge, og spesielt for norske spillutviklere: Fire norske spillutviklere mottok over 5 mill. kroner til utvikling av fire dataspill. Fire norske selskap mottok mer enn 9 mill. kroner til produksjon av to TV-serier og to dokumentarfilmer. Norge fikk også tilskudd under ordningen for internasjonale co-produksjonsfond for første gang da NFI mottok over 2 mill. kroner til Sørfond.

En ny lånegarantiordning for kulturell og kreativ næring trådte i kraft under programmet i 2016. Ordningen legger til rette for at kulturnæringer får banklån i sitt hjemland ved at EU stiller garanti for lånet, og skal også gi banker og finansinstitusjoner økt kunnskap om kultursektoren. Norske finansinstitusjoner kan søke innenfor ordningen.

Gaveforsterkningsordningen

Gaveforsterkningsordningen ble innført fra og med budsjettåret 2014, som en søkbar tilskuddsordning for museer, der pengegaver fra private givere ble forsterket med et statlig tilskudd på inntil 25 pst. av gavebeløpet. Fra og med 2016 ble ordningen utvidet til å gjelde også for kunst- og kulturvirksomheter innen musikk, litteratur, scenekunst og visuell kunst, og rammen ble utvidet fra 30,3 mill. kroner i 2015 til 45 mill. kroner i 2016.

I 2016 kom det inn 200 søknader med et samlet søknadsbeløp på 60,3 mill. kroner. Av søknadene kom om lag halvparten fra museer og halvparten fra andre kunst- og kulturvirksomheter. Som foregående år ble søknadene behandlet fortløpende. Ved utgangen av 2016 hadde ordningen et etterslep av kvalifiserte søknader på til sammen 30,6 mill. kroner, som gikk til belastning av rammen for 2017.

Støtte til talentutvikling

Bevilgningen til Talent Norge AS ble i 2016 gitt over kap. 320, post 86. Statlige midler som deles ut fra Talent Norge, skal utløse private bidrag. Gjennom Talent Norges arbeid har det, i tillegg til talentplasser, oppstått nettverk av prosjekteiere, mentorer og talenter. Talent Norge legger til rette for erfaringsutveksling og kompetanseoverføring mellom selskapets satsinger.

Kap. 3325 Allmenne kulturformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

23 578

24 215

Sum kap. 3325

23 578

24 215

Post 01 Ymse inntekter

Posten gjelder Kulturtankens inntekter fra skolekonserter og barnehagekonserter for skoleåret 2017–2018, prosjektvirksomhet m.m., jf. kap. 325, post 01.

Kap. 326 Språk-, litteratur- og bibliotekformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

530 687

598 209

607 009

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

8 613

14 999

15 300

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

20 244

22 845

23 300

55

Norsk kulturfond

178 265

73

Språkorganisasjoner

5 834

22 590

23 080

74

Det Norske Samlaget

15 217

15 490

15 330

75

Tilskudd til ordboksarbeid

15 896

15 660

6 000

76

Ibsenpris m.m.

5 887

78

Ymse faste tiltak

73 256

51 880

62 040

80

Tilskudd til tiltak under Nasjonalbiblioteket

58 877

49 750

50 853

Sum kap. 0326

912 776

791 423

802 912

Innledning

Det meste av bevilgningen under kapitlet går til driften av Nasjonalbiblioteket, jf. post 01. Også Språkrådet og Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek budsjetteres på post 01. Under kapitlet gis det ellers tilskudd til språkorganisasjoner og andre særlige tiltak innen bibliotek- og språkfeltet.

De sentrale virkemidlene på litteraturfeltet er fastprisordningen for bøker, momsfritaket for papirbøker, innkjøpsordninger og vederlags- og stipendordninger. Fastprisordningen og momsfritaket er ikke gjenstand for årlige budsjettvedtak, men fastsatt i forskrifter med unntak fra konkurranselovgivningen og avgiftsregelverket. Størstedelen av statens bevilgninger til litteraturformål gjelder innkjøps-, vederlags- og stipendordninger. Disse er budsjettert under kap. 320 og kap. 321. Bevilgningene til litteratur under kap. 326 gjelder tilskudd til særlige formål og tiltak, blant annet til NORLA – Senter for norsk skjønn- og faglitteratur i utlandet og Norsk Forfattersentrum, jf. post 78.

Mål for 2018

Det er et overordnet mål å samle inn, bevare, dokumentere og formidle kulturarven, å gi tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet og å sørge for at norsk er et velfungerende og fullverdig språk.

Følgende mål er lagt til grunn for bevilgningene under kapitlet:

Bevilgningene skal bidra til at biblioteksektoren styrkes som aktiv formidler av kunnskap og kulturarv, og legge til rette for at folkebibliotekene blir aktuelle og uavhengige møteplasser og arenaer for offentlig samtale og debatt.

Nasjonalbiblioteket skal sikre og bevare pliktavlevert materiale og andre samlinger, arbeide aktivt for å gjøre samlingene og informasjon om disse tilgjengelig, samt bidra til utvikling av folkebiblioteksektoren og lokalhistoriefeltet.

Det skal legges til rette for at personer som på grunn av en funksjonsnedsettelse har vansker med å lese trykt tekst, har god tilgang til litteratur og bibliotektjenester.

Språkrådet skal gjennom målrettede aktiviteter fremme norsk språks status og bruk på utsatte samfunnsområder.

Det skal legges til rette for bredde, mangfold og kvalitet i norsk litteratur og god tilgjengelighet for alle.

Bibliotek

Nasjonalbibliotekets samfunnsoppdrag er å sikre avlevering og bevaring av publisert materiale fra alle publiseringsplattformer og gjennom dette være en viktig kilde til kunnskap om Norge og norske forhold.

Ved å tilgjengeliggjøre og formidle kulturarven skal Nasjonalbiblioteket både være kilde til forskning, læring og språkutvikling og bidra til å skape identitet og tilhørighet. Nasjonalbiblioteket skal bidra til å utvikle moderne og relevante norske bibliotek.

Nasjonalbiblioteket har status som forskningsinstitusjon.

Gjennom et flerårig digitaliseringsprogram er nå det meste av Nasjonalbibliotekets omfattende boksamling digitalisert. Store deler av boksamlingen er rettighetsklarert og gjort åpent tilgjengelig og søkbar i Nasjonalbibliotekets digitale bibliotek nb.no. Nasjonalbibliotekets digitaliseringsprogram omfatter også andre av bibliotekets samlinger, som kringkasting, aviser, film, fotografi og tidsskrifter, og digitaliseringen av disse vil være et hovedsatsingsområde i årene framover.

Nasjonalbibliotekets samlinger øker i volum fra år til år, noe som gir utfordringer med hensyn til lagringskapasitet og forsvarlig bevaring. For å møte utfordringene i årene framover startet arbeidet med bygging av et nytt sikringsmagasin i fjellet i Mo i Rana i 2017. Magasinet, som inneholder to nye fjellhaller for analogt materiale og en ny fjellhall for digitalt materiale, er planlagt ferdigstilt i 2021 og skal romme arkiver både for Nasjonalbiblioteket og Arkivverket, jf. også omtale under kap. 322.

Videre skal Nasjonalbiblioteket aktivt formidle samlingen og bidra til å øke interessen for kunnskap, historie og kulturarv. Gjennom arrangement, utgivelser, utstillinger og foredrag er Nasjonalbiblioteket en viktig kulturformidler. Formidlingsprogrammet og publiseringsprogrammet skjer i tett samspill med utviklingen av det digitale biblioteket.

Som statens utviklingsorgan for biblioteksektoren skal Nasjonalbiblioteket bidra til utvikling og styrking av landets folke- og fagbibliotek. Bibliotekene er en åpen, tilgjengelig og gratis inngangsport til litteratur og andre kulturuttrykk for hele befolkningen, men også et sted for å møtes, diskutere, lære og lytte. I mange lokalsamfunn er folkebibliotekene en viktig integreringsarena. Driften av landets folkebibliotek er en kommunal oppgave, mens universitetene og høyskolene har de største og viktigste fagbibliotekene. Nasjonalbiblioteket utvikler og drifter fellestjenester for biblioteksektoren, tilbyr felles biblioteksøk, gratis tilgang til katalogdata m.m. Nasjonalbiblioteket legger også til rette for at stadig mer digitalt innhold kan gjøres tilgjengelig i folkebibliotekene.

Nasjonal bibliotekstrategi 2015–2018 tydeliggjør statens oppgaver og ansvar i utvikling av framtidsrettede folkebibliotek. Nasjonalbiblioteket har et overordnet ansvaret for gjennomføringen av strategien og har selv ansvaret for en rekke tiltak omtalt i strategien. Det er også Nasjonalbiblioteket som forvalter og tildeler prosjekt- og utviklingsmidler til styrking av folkebibliotekene. Hovedtyngden av utviklingsarbeidet for folkebibliotekene må imidlertid drives fram lokalt, av bibliotekeierne selv.

Nasjonalbiblioteket har rundt 420 årsverk og er lokalisert på Solli plass i Oslo og i Mo i Rana, der det meste av bibliotekets samlinger er oppbevart. Fra 2017 ble Norsk lokalhistorisk institutt innlemmet i Nasjonalbiblioteket.

Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek (NLB) produserer og låner ut allmenn litteratur og studielitteratur i tilrettelagte formater til personer med funksjonsnedsettelser som gjør det vanskelig å lese trykt tekst. Tilbudet bidrar til økt samfunnsdeltakelse og likestilling for målgruppen. NLB har et nært samarbeid med utgivere av litteratur, utdanningssektoren og biblioteksektoren for øvrig. Også NLB har kommet langt i å effektivisere produksjon og distribusjon gjennom digitalisering. Digitaliseringen i bokbransjen kan i større grad komme målgruppen til gode, ved at utgiverne velger digitale formater som kan gjøre deler av NLBs tilretteleggingsoppgave enklere. I noen tilfeller vil økt universell utforming gi leserne tilgang til litteraturen uten ytterligere behov for tilrettelegging.

Blant NLBs viktigste utfordringer framover er gjennom egne tiltak og ved samarbeid med andre å legge til rette for at de mulighetene som digital teknologi gir, blir utnyttet til beste for målgruppen.

NLB har rundt 50 ansatte og er samlokalisert med Nasjonalbiblioteket på Solli plass i Oslo.

Språk og litteratur

Språkrådet er statens fagorgan i språkspørsmål og har ansvar for å følge opp den norske språkpolitikken. Språkrådet skal verne om den kulturarven som norsk skriftspråk og talespråk representerer, styrke språkets status og bruk og bidra til at posisjonen til norsk som det samfunnsbærende fellesspråket i landet ikke svekkes. Språkrådet skal også fremme gjensidig respekt og toleranse mellom norske språkbrukere og verne om språkbrukernes rettigheter. Språkrådet har en omfattende rådgivningstjeneste overfor offentlige virksomheter. Språkrådgivningstjenester gis også til private, både til enkeltpersoner og næringsliv.

Språksituasjonen i Norge preges av et stadig større mangfold. Språklig mangfold er et gode for samfunnet, og det er en fordel at stadig flere mestrer mer enn ett språk. Samtidig er Norge et lite språkområde, og det er en utfordring å opprettholde og videreutvikle norsk som et fullverdig fellesspråk i et stadig mer spesialisert samfunn. Engelsk har de senere årene etablert seg som bruksspråk innen flere samfunnssektorer, særlig innen universitets- og høyskolesektoren, men også i deler av arbeids- og næringslivet. Norsk trenger støtte for å ha gode levevilkår. Det gjelder begge våre to målformer, og særlig nynorsk. Også de samiske språkene, de nasjonale minoritetsspråkene (kvensk, romani og romanes) og norsk tegnspråk står i en utsatt stilling og må forvaltes i tråd med de internasjonale forpliktelsene Norge har påtatt seg.

Litteraturen står i en særstilling som bærer og formidler av det norske språket og av norsk skriftkultur. De virkemidlene som blir benyttet for å nå de litteraturpolitiske målene, er viktige virkemidler også for å bevare og styrke norsk som samfunnsbærende fellesspråk.

Språkrådet skal overvåke språksituasjonen i landet, analysere viktige utviklingstrekk og treffe tiltak som verner og fremmer norsk språk og språkmangfoldet i Norge.

Språkrådet har rundt 40 ansatte og er samlokalisert med Nasjonalbiblioteket og NLB på Solli plass i Oslo.

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen dekker lønns- og driftsutgiftene for Nasjonalbiblioteket, Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek og Språkrådet, foruten 5,5 mill. kroner til Statens kartverk for ivaretakelsen av forvaltningsoppgaver etter stedsnavnloven og enkelte utgifter i departementets regi.

Høsten 2017 kjøpte Sparebankstiftelsen DNB en unik samling av historiske kart over Norge og nordområdene fra en privat samler og deponerte samlingen hos Nasjonalbiblioteket. For å støtte opp under dette offentlig-private samarbeidet foreslås det at Nasjonalbibliotekets driftspost styrkes med 3 mill. kroner, til etablering og drift av et kartsenter i virksomheten. Målet er at denne kulturskatten skal formidles bredt til forskere og allmennheten.

Nasjonalbiblioteket, Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek og Språkrådet er samlokalisert på Solli plass. Det er etablert et samarbeid for å effektivisere og forbedre de administrative oppgavene i virksomhetene. Funksjoner knyttet til lønn og personaltjenester, regnskap, arkiv, IKT-tjenester og bygningers drift samles i Nasjonalbiblioteket i et felles servicesenter. Det overføres én stilling fra Språkrådet og fem stillinger fra Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek til Nasjonalbiblioteket. Stillingene er knyttet til utførelsen av administrative oppgaver og IKT-drift.

Kulturdepartementet har bedt Nasjonalbiblioteket og Arkivverket om å samarbeide om gjensidig utnyttelse av kompetanse og ressurser. For å utnytte den samlede lagringskapasiteten i sektoren på en bedre måte flyttes en del arkivmateriale til Nasjonalbibliotekets bygninger i Mo i Rana. Noe av dette vil også kunne digitaliseres i Nasjonalbibliotekets digitaliseringsanlegg. For nærmere omtale av dette, se kap. 329, post 01.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som virksomhetene får i merinntekter under kap. 3326, post 01, jf. forslag til vedtak II.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen på posten omfatter midler til bl.a. utvikling og drift av infrastruktur og fellestjenester for folkebibliotekene. Departementet kan gi Nasjonalbiblioteket oppdrag knyttet til slik utvikling. Det er et stort behov i biblioteksektoren for sentral utvikling og tilrettelegging av infrastruktur og fellestjenester, som felles biblioteksøk, nasjonalt autoritetsregister og bibliografiske data i riktig kvalitet. Eventuelle gavemidler som Nasjonalbiblioteket mottar til bestemte prosjekter, kan utgiftsføres på posten. Posten skal også dekke utgifter til oppdragsvirksomhet i regi av Språkrådet og Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek.

Bevilgningen kan bare nyttes i samme omfang som det kan skaffes inntekter. Posten kan overskrides med inntil samme beløp som virksomhetene får i merinntekter under kap. 3326, post 02, jf. forslag til vedtak II.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Bevilgningen gjelder Nasjonalbibliotekets investeringer. Bevilgningen skal i hovedsak dekke oppgraderinger og utskiftinger av den tekniske infrastrukturen, inkludert digitalt sikringsmagasin.

Post 73 Språkpolitiske tiltak og språkorganisasjoner

På denne posten gis det tilskudd til språkorganisasjoner og andre språktiltak. Bevilgningsforslaget er budsjettert med slik fordeling som framgår av vedlegg 2.

Post 74 Det Norske Samlaget

Bevilgningen på posten skal gå til Det Norske Samlagets arbeid med å styrke nynorsk språk, litteratur og kultur gjennom å gi ut et bredt tilbud av bøker på nynorsk.

Post 75 Tilskudd til ordboksarbeid

Arbeidet med Det Norske Akademis Store Ordbok (NAOB), en moderne dokumentasjonsordbok for bokmål/ riksmål, avsluttes ved utgangen av 2017. Verket publiseres etter planen som gratis, digital ordbok på internett.

Departementet foreslår å sette i gang et prosjekt for å revidere håndordbøkene Bokmålsordboka og Nynorskordboka. Disse rettskrivingsordbøkene er de eneste fritt tilgjengelige ordbøkene på internett som fullt ut viser offisiell normering av norsk språk, og de har flere titalls millioner oppslag hvert år. Oppdaterte rettskrivingsordbøker er grunnleggende infrastruktur for språk og en hovedkilde til kunnskap om norsk rettskriving. Bokmålsordboka og Nynorskordboka har ikke blitt oppdatert på over 30 år, og det er behov for å kvalitetssikre og oppdatere informasjon om normering og vanlig språkbruk for at ordbøkene skal fortsette å være viktige språkressurser i framtiden. Språkrådet i samarbeid med Universitetet i Bergen er ansvarlig for gjennomføring av prosjektet. Det er foreslått 6 mill. kroner til dette i 2018.

Post 78 Ymse faste tiltak

Posten omfatter tilskudd til blant annet NORLA – Senter for norsk skjønn- og faglitteratur i utlandet, Norsk Forfattersentrum, Norsk barnebokinstitutt og litteraturhusene i Oslo, Bergen, Skien og Fredrikstad. Bevilgningsforslaget på 62 mill. kroner er budsjettert med slik fordeling som framgår av vedlegg 1.

Norge skal være hovedland på bokmessen i Frankfurt i 2019. Økt litteratureksport er en del av regjeringens satsing på å styrke kreative og kulturelle næringer. Satsing mot nye markeder vil gi økt spredning av norsk litteratur, styrke Norges omdømme som litteraturnasjon og potensielt gi økte inntekter til norske forfattere. Staten har i den forbindelse gitt NORLA tilsagn om støtte på 30 mill. kroner til gjennomføring av prosjektet. 15 mill. kroner foreslås innfridd i 2018, hvorav 5 mill. kroner på Utenriksdepartementets budsjett og 10 mill. kroner på Kulturdepartementets budsjett, som utgjør Kulturdepartementets og Nærings- og fiskeridepartementets andel.

Post 80 Tilskudd til tiltak under Nasjonalbiblioteket

På denne posten gis det tilskudd til ulike bibliotek- og litteraturrelaterte tiltak. Nasjonalbiblioteket forvalter bevilgningen og fastsetter den endelige fordelingen av tilskuddene på posten etter en faglig vurdering. Oversikt over tiltak som fikk midler fra denne posten i 2017, framgår av vedlegg 3.

Rapport 2016

Rapporten nedenfor omfatter biblioteksektoren, med særlig vekt på virksomheten ved Nasjonalbiblioteket og Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek. Rapporten omfatter også Språkrådets virksomhet. Også enkelte nøkkeltall fra litteraturfeltet for 2016 er tatt med, jf. ellers rapporteringen under kap. 320 og kap. 321.

Under kap. 326 gis tilskudd til særlige formål og tiltak som bidrar til de overordnede målene for bevilgningene under kapitlet. Rapporteringen om bruken av disse tilskuddene inngår i departementets samlede vurdering av måloppnåelse på de enkelte områdene og er ikke omtalt særskilt.

Det er departementets vurdering av de ulike måleindikatorene for bibliotek-, språk og litteraturfeltet at måloppnåelsen for 2016 har vært tilfredsstillende.

Bibliotek

For Nasjonalbiblioteket gjaldt følgende mål i 2016:

sikre og bevare pliktavlevert materiale og andre samlinger, arbeide aktivt for å gjøre samlingene og informasjon om disse tilgjengelig, samt bidra til utvikling av folkebiblioteksektoren

bidra til at biblioteksektoren styrkes som aktiv formidler av kunnskap og kulturarv, og legge til rette for at folkebibliotekene blir aktuelle og uavhengige møteplasser og arenaer for offentlig samtale og debatt

En stadig større andel av det materialet som skal avleveres, er skapt digitalt. Pliktavleveringen av trykt materiale til Nasjonalbiblioteket viser derfor en liten nedgang fra 2015 til 2016. Tallet på automatisk innsamlede nettdomener økte fra 1 850 til 2 500 i 2016. I 2016 ble det samlet inn ca. 3,5 milliarder filer.

Gjennom Nasjonalbibliotekets digitaliseringsprogram blir stadig mer av bibliotekets samlinger digitalisert. Til sammen utgjør mengden digitalisert unikt materiale i Digitalt sikringsmagasin 6,3 petabyte (6 300 terabyte). Tilveksten av unikt materiale i 2016 var 1,1 petabyte. Det vil si en daglig økning på i snitt på 3,1 terabyte.

I tillegg til mottak og innsamling av digitalt materiale, digitaliserte og tilgjengeliggjorde Nasjonalbiblioteket mer av det eldre materialet i 2016. Det ble utviklet nye og mer effektive metoder for digitalisering av fotografier, noe som vil gi full effekt i 2017. I avistjenesten, som gir tilgang til historiske arkiv i alle norske bibliotek, økte tallet på digitale avishefter med 270 000 eksemplar. Tabellen nedenfor viser noen av resultatene fra digitaliseringsprogrammet de siste tre årene.

Tabell 4.9 Utvalgte produksjonstall fra digitaliseringsprogrammet

Materiale

Antall 2014

Antall 2015

Antall 2016

Bøker (sider)

8,7 mill.

5,4 mill.

6,1 mill.

Tidsskrift (sider)

0,5 mill.

1,5 mill.

0,4 mill.

Aviser (sider)

3,7 mill.

3,7 mill.

4,5 mill.

Foto (antall fotografier)

40 000

49 000

50 000

Musikkarv – notemanuskript (sider)

41 000

29 000

26 000

Gjennom 2016 har Nasjonalbiblioteket intensivert innsatsen for at bibliotekets samlinger kan benyttes av stadig flere, bl.a. ved å gjøre Nasjonalbibliotekets tjenester bedre kjent. Nasjonalbibliotekets nettbibliotek (nb.no) har de siste årene hatt en økning på rundt 1 mill. besøkende hvert år, og det ble i 2016 registrert 5,8 mill. besøk. Den digitaliserte boksamlingen økte med 16 500 nye titler, og antallet besøk økte med 13 pst. Tallene viser betydelig vekst og bekrefter at Nasjonalbibliotekets strategier og tiltak på formidlingsområdet har effekt.

Besøkende til Nasjonalbiblioteket i Oslo har hatt en svak nedgang de siste årene, fra 177 000 besøkende i 2014 til 164 000 besøkende i 2016. Dette har sammenheng med at flere benytter de digitale kildene istedenfor å besøke Nasjonalbibliotekets fysiske lokaler.

Nasjonalbiblioteket gjennomførte en rekke arrangementer og utstillinger i Oslo gjennom 2016. Til disse har besøkstallet hatt en betydelig økning, fra ca. 9 500 i 2014 til ca. 15 000 i 2015 og til ca. 21 000 i 2016.

Nasjonalbiblioteket har i 2016 vært aktiv i formidlingen av samlingenes forsknings- og utviklingspotensial, særlig overfor universitets- og høyskolesektoren og språkteknologiske miljøer, og var i 2016 engasjert i ni forskningsprosjekter.

Nasjonal bibliotekstrategi 2015–2018 har vært utgangspunktet for Nasjonalbibliotekets arbeid i 2016 med utvikling av folkebibliotekene. Av 23 tiltakspunkter i strategien er nå alle igangsatt. Ti av tiltakene ble ferdigstilt i 2016. I regi av Nasjonalbiblioteket ble det i 2016 lagt grunnlag for flere store strukturtiltak for biblioteksektoren, blant annet felles biblioteksøk, felles gratis metadata og ny modell for utlån av e-bok i bibliotek.

Nasjonalbiblioteket fordelte i 2016 i alt 51 mill. kroner til prosjekt- og utviklingstiltak i bibliotekene, finansiert ved spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS. Midlene har bl.a. gått til å utvikle folkebibliotekene som møteplass og arena for hverdagsintegrering.

Statistikken for folkebibliotekene i 2016 viste økende aktivitet for fjerde år på rad. 24 mill. besøkende er rekord. Barn og unge låner stadig flere bøker, og det er utlånet av skjønnlitteratur som vokser. Statistikken viser også at det har vært en betydelig økning av ulike arrangementer i regi av folkebibliotekene. I alt 47 000 arrangementer ble gjennomført i 2016.

Innbyggerundersøkelsen i 2017 viser for fjerde gang på rad at folkebibliotekene er den mest populære offentlige tjenesten i Norge.

Norsk lokalhistorisk institutt (NLI) ble innlemmet Nasjonalbiblioteket i 2017. Målet med bevilgningene til NLI i 2016 var å fremme lokal- og stedshistorisk arbeid i hele landet. Målet omfattet følgende tre funksjoner: gi råd og veiledning, drive forskning og stimulere til forskning, og være et nasjonalt dokumentasjonssenter for lokal- og stedshistorie. Virksomheten har de siste årene tatt i bruk digitale løsninger for rådgivning, dokumentasjon og formidling gjennom nettstedet lokalhistoriewiki.no og lokalhistorie.no. Lokalhistoriewiki.no er den viktigste plattformen for virksomhetens arbeid. Tabellen under viser innhold i og bruk av dette nettstedet de tre siste årene.

Tabell 4.10 Lokalhistoriewiki – innhold og bruk

2014

2015

2016

Antall artikler

29 100

34 900

40 800

Antall bilder og lydfiler

113 900

145 800

161 800

Antall besøk

870 900

1 043 100

1 146 000

Hovedmålet for Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek (NLB) i 2016 var å produsere og låne ut folkebiblioteklitteratur og studielitteratur i lydbokformat og punktskrift. Det samlede utlånet var på nær 650 000 i 2016, som er en økning på fem pst. fra året før. NLB har i flere år arbeidet med å rekruttere nye lånere. Ved utgangen av året hadde NLB over 29 000 registrerte lånere, en økning på 16 pst. fra 2015. En brukerundersøkelse gjennomført i 2016 viser at lånerne er overveiende godt fornøyd med NLBs tjenester og tilbud.

NLB har i 2016 hatt nær kontakt og samarbeid med utgivere av litteratur, utdanningssektoren og med biblioteksektoren for øvrig. Samarbeidet med Nasjonalbiblioteket har blant annet vært knyttet til oppfølgingen av Nasjonal bibliotekstrategi 2015–2018. Formålet har vært å se på hvordan nye samarbeidsformer mellom NLB og folkebibliotekene kan gi NLBs målgrupper et bedre tilbud. NLB har samarbeidet med KABB (Kristent Arbeid Blant Blinde og svaksynte), Norges Blindeforbund og Statped om bruk av NLBs digitale distribusjonssystem. Samarbeidet legger til rette for økt effektivitet og forenkling både for produsenter og lånere. Videre inngikk NLB og Bokbasen avtale om kjøp av filer i 2016. Avtalen innebærer at NLB får tilgang til filer i et format og en kvalitet som forenkler og effektiviserer NLBs eget tilretteleggingsarbeid.

Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek tok i bruk nye nettsider i 2016. Nettsidene legger til rette for økt selvbetjening og enklere innmeldingsprosedyrer.

Språkrådet

Hovedmålene for Språkrådet i 2016 var å styrke norsk språks status og bruk i hele samfunnet, å fremme norsk som et godt og velfungerende kultur- og bruksspråk og å sikre det språklige mangfoldet og språkbrukernes interesser.

Universitets- og høgskolesektoren og arbeids- og næringsliv er strategisk viktige samfunnssektorer i arbeidet med å øke bruken av norsk. Språkrådet har prioritert tiltak som retter seg mot disse sektorene i 2016. Gjennom samarbeid med bransjeorganisasjonen Finans Norge ble det i 2016 lansert et program for godt språk i pensjons- og livsforsikringsbransjen. Effekten av arbeidet er et mer forståelig pensjonsspråk for forbrukerne. Ved et prosjektsamarbeid med Norges handelshøyskole (NHH) ble språkbruken ved NHH og språkbehovet i næringslivet kartlagt i 2016. Kartleggingen blir brukt til å utvikle en mønsterpraksismodell for bruk av norsk ved siden av engelsk. Modellen skal hjelpe utdanningsinstitusjonene til å ta smarte beslutninger om språk i undervisning, administrasjon og kommunikasjon/formidling til samfunnet.

Det er stor etterspørsel etter råd om godt og korrekt språk. Språkrådet har aldri nådd så mange med sin språkrådgivning som i 2016, bl.a. fordi kursvirksomheten er effektivisert ved å utvikle e-læringskurs (i klarspråk og nynorsk). Språkrådet har også forenklet språkrådgivningen slik at publikum nå kan få svar på språkspørsmål i en søkbar database på internett (over 503 000 visninger i 2016, mot 113 000 visninger året før). Effektiviseringen fortsetter i 2017.

En brukerundersøkelse gjennomført i 2016 viser at Språkrådet har et godt omdømme og er godt kjent blant befolkningen. Håndordbøkene Bokmålsordboka og Nynorskordboka trekkes fram som et særlig viktig tilbud fra Språkrådet. Undersøkelsen viser at det er sterk språkinteresse i befolkningen, og at det bl.a. er stor oppslutning om å bevare og utvikle norsk som bruksspråk på områder hvor engelsk blir stadig mer vanlig.

Litteratur

Det er departementets vurdering at de litteraturpolitiske målene om kvalitet, bredde og mangfold i norsk litteratur i stor grad ble nådd i 2016.

Andelen av befolkningen som leser bøker, holder seg på et høyt nivå og er på verdenstoppen. Siste leserundersøkelse er fra 2016. Den viste at ni av ti nordmenn leser bøker, og at hver av oss leser gjennomsnittlig 15 bøker i året.

Bransjestatistikken viser at det ble utgitt om lag 4 400 nye titler i 2016, noe som er en liten nedgang fra 2015 på rundt fire pst. Det er særlig lærebøker og sakprosa som har hatt en nedgang i antall nye titler. Total omsetning i det norske bokmarkedet er på 5 625 mill. kroner, som er en svak økning på 0,4 pst. Antallet solgte e-bøker i 2016 utgjorde noe over fire pst. av salget av allmennmarkedet (skjønnlitteratur og sakprosa). Omsetningen av e-bøker til allmennmarkedet utgjorde 34 mill. kroner, dette viser en avtakende vekst i 2016. Av utgivelsene til allmennmarkedet i 2016 ble om lag halvparten utgitt parallelt som papirbok og e-bok, en stor økning fra året før. Omsetningen av digitale lydbøker viser en betydelig vekst på 77 pst. fra 2015, og samtidig en nedgang på 15 pst. i de fysiske formatene av lydbøker.

Det er stor og økende interesse for norske forfattere i utlandet. I 2016 støttet NORLA oversettelse av 382 skjønnlitterære bøker og 117 sakprosabøker, noe som er en betydelig økning fra 2015. Til sammen fikk 238 forfattere støtte til oversettelse til 46 språk.

Forskrift om unntak fra konkurranseloven § 10 for omsetning av bøker ble i 2016 besluttet videreført uten endring og vil gjelde fra 1. januar 2017 til 31. desember 2018. Med grunnlag i denne forskriften har Den norske Forleggerforening og Bokhandlerforeningen inngått gjeldende Bokavtale. Avtalens sentrale elementer er fastprisordning, litteraturabonnementer, skaffe- og leveringsplikt for medlemmene i de to foreningene.

Kap. 3326 Språk-, litteratur- og bibliotekformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

21 081

10 154

10 428

02

Inntekter ved oppdrag

9 450

15 029

15 435

Sum kap. 3326

30 531

25 183

25 863

Post 01 Ymse inntekter

Posten gjelder inntekter ved Nasjonalbiblioteket, Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek og Språkrådet, jf. kap. 326, post 01.

Post 02 Inntekter ved oppdrag

Posten omfatter oppdragsinntekter i Nasjonalbiblioteket, Språkrådet og Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek, samt gaver mv., jf. kap. 326, post 21 Særlige driftsutgifter.

Kap. 328 Museum og visuell kunst

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

55

Norsk kulturfond

30 174

70

Det nasjonale museumsnettverket

1 174 881

1 476 690

1 509 860

78

Ymse faste tiltak

20 490

79 120

104 310

Sum kap. 0328

1 225 545

1 555 810

1 614 170

Innledning

Kapitlet omfatter årlige driftstilskudd til museer i Det nasjonale museumsnettverket, ymse tiltak på kulturvernområdet, samt midler til andre institusjoner og tiltak som formidler visuell kunst.

Mål for 2018

Bevilgningen under kapitlet bygger opp under departementets overordnede mål om å bidra til at alle kan få tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet, å fremme kunstnerisk utvikling og fornyelse, samt å samle inn, bevare, dokumentere og formidle kulturarv.

Målene for bevilgningene til museum og visuell kunst er å legge til rette for at

museene er aktuelle og profesjonelle og utøver en aktiv samfunnsrolle

museene formidler kunnskap og opplevelse

museenes samlinger sikres og bevares best mulig samt gjøres tilgjengelige

museene forestår forskning og utvikler ny kunnskap

visuelle kunstuttrykk skapes, formidles og blir etterspurt

Under kapitlet bevilges det midler til en rekke institusjoner og tiltak som i ulik grad bidrar til å nå disse målene. Institusjonene og tiltakene definerer selv målene for sin virksomhet.

Museum

Norge har et stort antall museer som hvert år har om lag elleve millioner besøkende. Den norske museumssektoren er mangeartet. Noen museer er store og har flere hundre ansatte, mens andre er små og med et fåtall ansatte.

Ved årtusenskiftet var det om lag 350 museer som direkte eller indirekte mottok støtte fra Kulturdepartementet. Siden den gang har det blitt gjennomført en konsolideringsprosess, kjent som museumsreformen, som ble iverksatt i 2001. Det nasjonale museumsnettverket er resultatet av denne reformen. Målene med reformen har vært å profesjonalisere driften og styrke fagmiljøene ved de museene som mottar fast, årlig driftstilskudd fra Kulturdepartementet. Dette bidrar til å løfte kvaliteten på museenes arbeid og derved også tilbudet til allmennheten.

Museenes innsats med konsolideringer og interne omorganiseringer pågår fremdeles. I enkelte deler av landet er det ønskelig å få iverksatt ytterligere konsolideringer for å oppnå mer bærekraftige institusjoner. Det pågår viktige prosesser i flere fylker, og fra statlig hold føres det en løpende dialog med involverte parter for å sikre framdrift og vurdere mulige løsninger.

Museene skal gi både kunnskap og opplevelse. De skal være tilgjengelige for alle og være relevante og aktuelle samfunnsinstitusjoner som fremmer kritisk refleksjon og skapende innsikt. En aktiv formidling er derfor viktig både i et demokratisk perspektiv og i et allment kulturperspektiv. Det siste tiåret har formidlingsaktiviteten ved museene økt betydelig. Dette gjelder både økning i besøk, samt utvikling av ulike andre publikumsaktiviteter som teaterforestillinger, konserter, seminarer og andre. Museene er i så måte en viktig møteplass for et bredt sammensatt publikum. Flere museer har behov for mer og bedre areal til formidling; mange museer arbeider med planer for nye og bedre helårs utstillingsarenaer.

For å beholde og ytterligere øke sitt publikum må museene ha en enda tydeligere satsing på gode formidlingsstrategier. God formidling forutsetter institusjoner som har en kvalifisert tilnærming til både formidlingsoppgavene, kunnskapsutviklingen og bevaringsfunksjonene.

Forskning og kunnskapsutvikling anses som en av de sentrale oppgavene ved norske museer. For at museene kan drive meningsfull innsamlings-, dokumentasjons- og formidlingsvirksomhet, må de utvikle et faglig grunnlag som er etablert gjennom egen forskning. Det er stadig flere museer som har planer og strategier for å løfte den vitenskapelige kompetansen i institusjonene. Mange museer arbeider tett med andre forskningsmiljøer.

Formidling, forskning og kunnskapsutvikling baserer seg på det materielle grunnlaget som samlingene representerer. Dette betinger at samlingene forvaltes på en god og gjennomtenkt måte, med planer for utvikling og oversikt over tilstand, omfang og kvalitet. Det er viktig å utvikle museenes samlingsplaner for å integrere samlingsarbeidet tettere med forsknings- og formidlingsarbeidet. Flere museer har utfordringer knyttet til forvaltning av samlingene. Gode magasiner, tilgang til konserveringstjenester og håndverkere som mestrer gamle teknikker og ferdigheter, er knapphetsfaktorer.

Skværriggerne

Kulturdepartementet gir årlig driftstilskudd til tre store seilskuter som er i aktiv drift som flytende kulturminner. Det gjelder barken Statsraad Lehmkuhl og fullriggerne SS Sørlandet og Sk/S Christian Radich, som har hjemmehavn i henholdsvis Bergen, Kristiansand og Oslo. Disse tre skværriggerne ble bygd som skoleskip i første halvdel av 1900-tallet for opplæring av sjøfolk.

Visuell kunst

Det visuelle samtidskunstfeltet har gjennomgått store endringer de siste 15 årene. Kunstscenen består i dag av et stort mangfold av kunstuttrykk og en rekke institusjoner og formidlingsarenaer spredt over hele landet. Bevilgningene til visuell kunst er fordelt over flere budsjettkapitler under programkategori 08.20.

Kunstnere på det visuelle feltet har i mindre grad enn på andre kunstfelt fast ansettelse ved institusjoner. Enger-utvalget understreket at kunstnerformål og det visuelle kunstfeltet hadde en svakere økning i statlige bevilgninger enn andre kunstfelt i perioden 2005–2013. Samtidig rapporterer Kulturrådet at antall søknader på området visuell kunst er fordoblet de siste ti årene. De kunstnerpolitiske virkemidlene er derfor særlig viktige for dette feltet.

Regjeringen har de siste årene styrket avsetningen til visuell samtidskunst som et ledd i å fremme den visuelle kunsten, samt bidra til mer langsiktige og forutsigbare rammebetingelser for kunstnere i det frie feltet.

Gjennom museumsreformen ble en rekke kunstmuseer konsolidert med andre museumstyper. Dette har bl.a. medført at den visuelle kunsten har fått flere formidlingsarenaer, samt at det visuelle feltet kan sees i sammenheng med kulturhistoriske samlinger.

Den største enkeltsatsingen innenfor det visuelle kunstfeltet er for tiden nybygget for Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design på Vestbanen i Oslo. Se omtale under kap. 322.

Budsjettforslag 2018

Post 70 Det nasjonale museumsnettverket

Bevilgningen på denne posten gjelder ordinært driftstilskudd til museer i det nasjonale museumsnettverket. Fra 2018 vil det være 63 enheter i museumsnettverket.

Fylkeskommunene, vertskommuner og kommuner som nyter godt av museenes kompetanse, formidling og andre tjenester, har et delansvar for finansieringen av museene. Forutsetningen vil normalt være at regionen skal dekke minst 40 pst. av det samlede offentlige driftstilskuddet.

To av de nåværende enhetene – Lillehammer Kunstmuseum og Lillehammer museum – har fattet vedtak om konsolidering som trer i kraft 01.01.2018, der Lillehammer Kunstmuseum blir en avdeling i stiftelsen Lillehammer museum.

Universitetet i Agder og eierne av Agder naturmuseum og botaniske hage har i lengre tid ønsket at museet skal bli en del av Universitetet i Agder. En slik overtakelse er nå godkjent av Kunnskapsdepartementet. Kulturdepartementet foreslår derfor å overføre 4 mill. kroner av bevilgningen fra kap. 328, post 70 på Kulturdepartementets budsjett til kap. 260 Universitet og høgskolar, post 50 Statlege universitet og høgskolar på Kunnskapsdepartementets budsjett.

I Meld. St. 30 (2014–2015) En framtidsrettet filmpolitikk ble det foreslått å flytte ansvaret for Filmmuseet fra Norsk filminstitutt til en virksomhet med tyngre kompetanse innenfor museumsdrift. Filmhistorie har flere dimensjoner, men med utgangspunkt i film som visuelt kunstuttrykk foreslås ansvaret lagt til Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design, som vil samarbeide med andre relevante institusjoner for å ivareta denne dokumentasjons- og formidlingsoppgaven. Midler til Filmmuseet, som tidligere ble dekket av bevilgningen til Norsk filminstitutt under kap. 334, post 01, foreslås overført til denne posten og legges inn i tilskuddet til Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design. Tilskuddet til Filmmuseet vil i 2018 utgjøre kr 560 000.

Norsk Folkemuseum har planer om å etablere teaterhistoriske utstillinger og – i samarbeid med Nationaltheatret – opprette en teaterscene ved Ibsenmuseet. Det foreslås å øke tilskuddet til Norsk Folkemuseum for å få på plass det nye driftskonseptet.

Vest-Agder-museet har forvaltnings- og formidlingsansvar for DS Hestmanden – det nasjonale minnesmerket over krigsseilernes innsats i to verdenskriger. Det foreslås å øke tilskuddet til museet for å sikre videre drift av dampskipet, som nå er ferdig restaurert med fungerende dampmaskin.

Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design står overfor omfattende forberedelser i forbindelse med flyttingen av samlingene til de nye lokalene på Vestbanen. På denne bakgrunn foreslås tilskuddet økt.

Sørlandets Kunstmuseum har fått en omfattende donasjon fra Nicolai Tangen på om lag 1 500 kunstverk med nordisk kunst fra perioden 1930–1980. Det foreslås å øke tilskuddet til museet for å legge til rette for best mulig forvaltning av denne viktige kunstsamlingen.

Videre foreslås det å øke tilskuddet til KODE Kunstmuseer og komponisthjem for å dekke økte kostnader til vakthold og sikring av museets anlegg.

Museene i Sør-Trøndelag har åpnet et nytt formidlingsbygg ved sin museumsavdeling Kystens Arv i Rissa. Det foreslås å øke tilskuddet til museet på bakgrunn av økte driftskostnader i det nye bygget.

Tabell 4.11 Fordeling av bevilgningen, årsverk og besøkstall

(1 000 kr)

Museum

Årsverk 2016

Besøk 2016

Bevilget 2017

Forslag 2018

Punkt Ø

11,8

33 513

12 170

12 430

Østfoldmuseene

58,6

100 090

28 540

29 160

MiA – Museene i Akershus

106,0

219 689

27 820

28 430

Henie Onstad Kunstsenter

20,3

178 419

12 410

12 680

Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design¹

178,5

635 680

312 900

324 160

Norsk Folkemuseum

241,1

558 788

153 700

164 980

Norsk Teknisk Museum

57,3

288 121

31 070

31 750

Oslo Museum

59,0

128 773

12 770

13 050

Anno museum

130,1

269 157

62 240

63 600

Gudbrandsdalsmusea

14,8

70 300

4 540

4 640

Lillehammer museum²

87,8

202 939

64 300

59 560

Mjøsmuseet

22,4

64 144

9 230

9 430

Randsfjordmuseene

23,0

24 216

7 380

7 540

Valdresmusea

18,6

48 194

10 170

10 390

Blaafarveværket

45,2

134 562

9 840

10 050

Drammens Museum for kunst og kulturhistorie

15,7

43 196

7 700

7 870

Norsk Bergverksmuseum

21,8

59 379

15 970

16 320

Buskerudmuseet

76,0

111 575

21 570

22 040

Preus museum

10,8

14 115

11 860

12 120

Vestfoldmuseene

72,1

130 169

31 560

32 250

Norsk Industriarbeidermuseum

38,3

85 443

18 650

19 060

Telemark Museum

39,9

111 358

13 760

14 060

Vest-Telemark Museum

19,6

30 190

6 780

6 930

Aust-Agder museum og arkiv

56,3

48 784

21 520

21 990

Næs Jernverksmuseum

8,0

17 591

2 410

2 465

Sørlandets Kunstmuseum

13,0

26 060

9 440

11 640

Vest-Agder-museet

53,3

104 509

17 960

22 350

Dalane Folkemuseum

14,0

25 053

4 590

3 665

Haugalandmuseene

18,9

31 996

5 540

5 660

Jærmuseet

81,7

258 904

22 360

18 755

Museum Stavanger

55,4

184 684

19 480

19 900

Ryfylkemuseet

19,8

18 017

5 890

6 020

Baroniet Rosendal

22,2

66 208

1 390

1 425

Bergens Sjøfartsmuseum

12,4

24 276

2 580

2 640

Bymuseet i Bergen

63,7

173 208

17 600

17 980

Hardanger og Voss museum

61,4

46 917

15 450

10 670

KODE Kunstmuseer og komponisthjem

71,5

219 875

23 350

25 860

Museum Vest

42,5

174 561

9 510

9 720

Museumssenteret i Hordaland

41,5

25 997

11 610

11 860

Norsk Vasskraft- og Industristadmuseum

15,8

21 316

6 640

6 785

Sunnhordland Museum

10,4

22 943

3 090

3 160

Musea i Sogn og Fjordane

53,1

64 028

35 510

36 290

Kulturkvartalet

7,8

34 829

7 220

7 380

Nordmøre museum

35,0

72 217

8 560

8 745

Nynorsk kultursentrum

21,3

40 194

19 630

20 060

Romsdalsmuseet

23,3

106 015

8 860

9 055

Sunnmøre Museum

31,1

101 389

15 210

15 540

Museene i Sør-Trøndelag

199,1

275 619

119 790

123 380

Museet Midt

42,5

82 702

11 580

11 830

Stiklestad Nasjonale Kultursenter

67,4

151 979

24 210

24 740

Helgeland Museum

53,1

79 847

16 760

17 120

Museum Nord

57,7

216 633

20 500

20 950

Norsk Luftfartsmuseum

28,7

58 255

13 090

13 370

Nordlandsmuseet

42,2

84 553

15 850

16 190

Midt-Troms Museum

21,8

30 766

4 410

4 505

Nordnorsk Kunstmuseum

10,7

70 359

21 970

22 450

Nord-Troms Museum

11,0

16 132

4 010

4 100

Perspektivet Museum

8,3

26 671

3 500

3 580

Sør-Troms Museum

27,8

41 832

10 270

10 495

Museene for kystkultur og gjenreisning i Finnmark

20,6

27 159

5 630

5 755

Varanger museum

32,1

62 086

13 470

13 770

Verdensarvsenter for bergkunst – Alta Museum

23,0

51 817

3 580

3 660

Svalbard Museum

9,0

45 164

1 810

1 850

Sum

2857,0

6 773 155

1 476 690

1 509 860

¹ Museet hadde et totalt besøk på 652 338 i 2016. Besøkstallet i tabellen (635 680) er oppgitt med fratrekk av besøkende i andre museer hvor vandreutstillingen i regi av Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design har vært vist i løpet av 2016; dette for å unngå dobbelrapportering.

² Tall for Lillehammer museum og Lillehammer Kunstmuseum er i tabellen oppført samlet.

Post 78 Ymse faste tiltak

Bevilgningen skal dekke tilskudd til ymse faste tiltak på området museum og visuell kunst. Oversikt over hvilke tiltak det foreslås midler til i 2018 på posten, framgår av vedlegg 1.

Tilskuddene til de tre skværriggerne Statsraad Lehmkuhl, Christian Radich og Sørlandet, som i 2017 ble finansiert fra spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS, foreslås overført til denne posten.

Tilskuddet til handlingsplan mot antisemittisme foreslås bevilget gjennom Jødisk museum i Oslo.

Rapport 2016

Det nasjonale museumsnettverket

Museene i det nasjonale nettverket rapporterer på overordnede mål for de fire områdene: fornying, forvaltning, forskning og formidling. Denne rapporten er basert på innsendte rapporter og statistikk fra museene[4] på Kulturdepartementets budsjett. Samlet sett viser rapportene at bevilgningen til museene er disponert i samsvar med målene.

Tall for hele museumssektoren i Norge blir publisert av Statistisk sentralbyrå og Norsk kulturråd.

Fornying

Museene definerer samfunnsrollen ulikt. I perioden 2015–2017 har Norsk kulturråd utlyst prosjektmidler til Program for museenes samfunnsrolle; demokrati, menneskerettigheter og refleksjon.

I 2016 ble ukeskurset Det relevante museum arrangert i Trondheim for fjerde gang, med vel 70 deltakere fra 32 institusjoner.

Museene er viktige forvaltere og formidlere av immateriell kultur. Mange museer arbeider med å videreføre handlingsbåren kunnskap, og noen av museene har opparbeidet ettertraktet antikvarisk kompetanse.

Formidling

Museene på Kulturdepartementets budsjett hadde nesten 7,1 millioner besøkende i 2016. Det vil si at den positive trenden for besøksutvikling har fortsatt med en økning på vel 6 pst. fra året før. I den siste femårsperioden har samlet besøk steget med 11 pst. og i forhold til 2006 med nærmere 26 pst.

Museene hadde høy formidlingsaktivitet også i 2016. Omfanget av formidlingsaktiviteter og produserte utstillinger ligger på omtrent samme nivå som tidligere. Det ble rapportert om 2 200 utstillinger i 2016, av disse var 750 nye. Museene er betydningsfulle arenaer i lokalmiljøet og tilbyr også et bredt spekter av aktiviteter og publikumsarrangementer, bl.a. om lag 5 400 åpne møter og 1 600 konserter.

Mange museer har arbeidet systematisk med egen formidlingskoordinator, og 73 pst. av museene har formidlingsplan. 75 pst. av museene rapporterer også om særskilt plan for formidling til barn og unge, som er mange museers hovedmålgruppe. I 2016 utgjorde denne målgruppen 24 pst. av besøket. Blant museene oppgir 38 pst. å ha hatt internettbasert pedagogisk opplegg for barn og unge i 2016.

Museene hadde også et variert tilbud på ulike formidlingsplattformer og til mange målgrupper. Mange museer har redesignet eller lansert nye nettsider i 2016, der hovedvekten fremdeles ligger på presentasjoner av museets tilbud og arrangementer. Omtrent alle museene er aktive på sosiale media, som er blitt en viktig og strategisk kanal for museenes kommunikasjon og informasjon om utstillinger og arrangementer.

Flere museer har offensive strategier og målformuleringer om økt digitalisering og tilgjengeliggjøring av samlingene. DigitaltMuseum er museenes felles publiseringskanal og leverer samtidig innhold til flere digitale tjenester. I 2016 var det ca. 1,8 millioner besøk på dette nettstedet.

2016 var det siste året med tilnærmet full utstillingsvirksomhet i Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design. Fram til 2020 er museets prioriterte oppgaver å forberede flytting og utvikle innhold i det nye Nasjonalmuseet på Vestbanen. Aktivitetene i eksisterende arenaer i Oslo vil suksessivt trappes ned. I det landsdekkende programmet omlegges aktivitetene, med en reduksjon i antall vandreutstillinger og en økning i kurs- og kompetansetilbudet.

Forvaltning

Rapporteringen viser at museene får stadig bedre grep om forvaltningen av samlingene. I 2016 hadde 69 pst. av museene planer for bevaring av samlingene for alle museets avdelinger, og 79 pst. hadde planer for katalogisering. Museene satser på å innhente etterslep innen bevaring og dokumentasjon. 72 pst. av museene har innsamlingsplaner, og mange museer arbeider med fellesløsninger for samlingsforvaltning. Vedlikehold av bygninger, anlegg og fartøy er en betydelig utfordring. Norsk kulturråd etablerte i 2015 et treårig program for samlingsforvaltning.

Fra regjeringens tiltakspakke for økt sysselsetting fikk 13 museer i Rogaland og Hordaland i 2016 engangstilskudd til vedlikehold av kulturhistoriske bygninger.

Gjennom rådgivning, veiledning og utvikling av standarder arbeides det med å profesjonalisere og heve kvaliteten på museenes bygnings- og samlingsforvaltning. Norsk kulturråd publiserte i 2016 SPECTRUM – standard for samlingsforvaltning samt Vurdering av samlinger – veiledning for vurdering av kunst- og kulturhistoriske samlinger.

Museene oppgir at oppbevaringsforholdene for 63 pst. av de kunsthistoriske og 57 pst. av de kulturhistoriske gjenstandene er tilfredsstillende eller svært gode. Tilsvarende tall for det fotografiske materialet er 60 pst. Museene forvalter i tillegg store arkivsamlinger, men det er store etterslep i katalogiseringen av dette materialet. Museene synes imidlertid å få stadig bedre oversikt også på dette området.

Det er en positiv tendens i arbeidet med å digitalisere museenes samlinger, selv om det gjenstår et betydelig arbeid.

66 pst. av museene oppgir at de har vedtatte planer for sikring. Også i 2016 var det en markant økning i antall søknader til den statlige ordningen for sikringsmidler til museene. Mange museer prioriterer sikringsarbeidet. Norsk kulturråd har også de siste årene satset på å styrke museenes kompetanse på kunnskapsbasert sikringsarbeid gjennom risiko- og sårbarhetsanalyser. Selv om museumsstatistikken viser stabilt lave tall for tilfeller av brann og tyveri, er det behov for videre satsing på sikringsområdet.

Forskning

Museene løfter fram forskning som en viktig kjerneoppgave.

For 2016 oppgav 56 pst. av museene at de hadde forskningsplan. Det er et hovedinntrykk at de fleste museene arbeider for å styrke forskningskompetansen, og det rapporteres om 277 ansatte med forskningskompetanse. Flere museer rapporterer om at det tilrettelegges for at ansatte kan arbeide med PhD-prosjekter, og antallet ansatte med doktorgrad ved museene er stigende.

Rapporteringen fra museene viser at stadig flere museer har planer og strategier for å løfte den vitenskapelige kompetansen i institusjonene. Mange museer arbeider tett med andre forskningsmiljøer, og antallet formaliserte FoU-samarbeid var om lag 100 i 2016. Flere forsknings- og kunnskapsproduserende prosjekter fikk programmidler fra Norsk kulturråd i 2016.

Faglige museumsnettverk

De faglige museumsnettverkene som ble etablert for å styrke faglig samordning og samarbeid har i flere år vært en sentral del av museumsutviklingen. Det er et mål at alle museer som mottar statlig driftstilskudd skal delta i nasjonale museumsnettverk. Med få unntak er samtlige rapporterende museer med i ett eller flere nettverk. I 2016 var det 24 faglige nettverk. De fleste nettverkene fungerer godt.

Universell utforming

For museumssektoren er bevaringshensyn og fredningsbestemmelser knyttet til historiske bygninger en utfordring for fysisk tilrettelegging. Av museene med tilskudd fra Kulturdepartementet opplyste 92 pst. at en eller flere av museets formidlingsarenaer har tilrettelagte lokaler, som f.eks. teleslynge, heis og rullestolramper. 72 pst. av museene opplyser at de har tilrettelagt formidling, for eksempel merking med blindeskrift, tegnspråk, storskrift og lettlest informasjon. Kun 48 pst. av museene oppgir at museet følger DIFIs regler for universell utforming av nettsider rettet mot allmennheten.

Økonomi

Tabell 4.12 Fordeling av museenes totale inntekter i 2014–2016

Inntektstype

Pst. av totale inntekter 2014

Pst. av totale inntekter 2015

Pst. av totale inntekter 2016

Egeninntekter

24,6

25,8

24,5

Tilskudd fra Kulturdepartementet

46,1

45,7

46,3

Samlet regionalt tilskudd

23,9

23,4

23,1

Annet offentlig tilskudd

5,4

5,1

6,1

Museenes totale inntekter i 2016 utgjorde om lag 3,4 mrd. kroner. Samlet sett har fordelingen mellom de ulike inntektstypene vært ganske stabil den siste treårsperioden. Gaver og sponsorinntekter utgjorde om lag 94 mill. kroner (11 pst.) av de totale egeninntektene. De fleste museene tar inngangspenger, selv om enkelte grupper besøkende slipper gratis inn.

Tabell 4.13 Fordeling av museenes totale kostnader i 2014–2016

Kostnadstype

Pst. av totale kostnader 2014

Pst. av totale kostnader 2015

Pst. av totale kostnader 2016

Lønns- og pensjonskostnader

53,7

53,2

51,2

Drift av lokaler, husleie og vedlikehold

15,9

17,1

17,4

Varer og tjenester, andre driftskostnader

28,6

27,7

29,1

Avskrivninger

1,8

2,0

2,3

Museenes totale kostnader utgjorde omtrent 3,3 mrd. kroner i 2016. Lønns- og pensjonskostnader har gått litt ned fra året før, men utgjør sammen med drift og leie av lokaler om lag 70 pst. av museenes utgifter. I perioden 2009–2016 har kostnadsfordelingen vært ganske stabil.

Kap. 329 Arkivformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

356 087

359 478

378 037

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

24 841

17 955

18 440

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

8 637

8 645

8 818

78

Ymse faste tiltak

8 277

8 410

8 595

Sum kap. 0329

397 842

394 488

413 890

Innledning

Kapitlet omfatter i første rekke drifts- og investeringsutgiftene for Arkivverket, som budsjetteres på postene 01, 21 og 45.

På post 78 gis tilskudd til to private arkiv: Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek og VID historiske arkiv, som omfatter Misjonsarkivet og Diakoniarkivet etter etableringen av VID vitenskapelige høgskole i 2016. På post 78 gis også tilskudd til Stiftelsen Asta, som har ansvar for programvaren Asta og Arkivportalen.

Mål for 2018

Følgende mål er lagt til grunn for bevilgningene under kapitlet:

nasjonens arkiver representerer en helhetlig dokumentasjon av samfunn og kultur

velfungerende dokumentasjonsforvaltning i offentlig sektor med effektiv dokumentfangst

sterke og synlige arkivinstitusjoner og fagmiljøer i alle deler av landet

avleverte arkiver er bevart og tilgjengeliggjort uavhengig av lagringsmedium og format

Arkivverket

Samfunnets arkivmateriale er blant de viktigste kildene til kunnskap om vår samtid og historie. Arkivene i offentlig forvaltning er en bærebjelke i rettsstaten og for vårt demokrati. Arkivene må derfor sikres slik at de blir tatt vare på og gjort tilgjengelig for bruk.

Arkivverkets samfunnsoppdrag er å bidra til effektiv dokumentasjonsforvaltning og å sikre, bevare og tilgjengeliggjøre et bredt og allsidig utvalg av samfunnets arkiver. Som øverste arkivmyndighet har Arkivverket ansvar for blant annet faglige standarder og retningslinjer, tilsyn og veiledning med offentlig arkivarbeid. Arkivverket skal i tillegg iverksette overordnet nasjonal politikk på arkivfeltet. Som bevaringsinstitusjon har Arkivverket ansvar for langtidslagring, tilgjengeliggjøring og formidling av statlige arkiv og av prioriterte private arkiv. Arkivloven gir bestemmelser om riksarkivarens ansvar og Arkivverkets oppgaver. Regjeringen har nedsatt et offentlig utvalg med oppgave å gjennomgå hele arkivloven. Utvalget skal som grunnlag for lovarbeidet beskrive de viktigste utfordringer og utviklingstrekk i og for arkivene.

Alle offentlige virksomheter har plikt til å ha arkiv som skal være ordnet og innrettet slik at de er sikret som informasjonskilder. Arkivverket er arkivdepot for statlige virksomheter, som skal levere sine arkiv til Arkivverket når arkivene har nådd en viss alder og ikke lenger er i daglig bruk. I kommunesektoren blir tilsvarende eldre arkiv bevart i depoter, ofte gjennom interkommunalt samarbeid. Private virksomheter, organisasjoner og personer har ikke plikt til å levere eldre arkiv til depot, men Arkivverket, kommunale arkivinstitusjoner, museer og bibliotek eller private arkivinstitusjoner, slik som Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek og VID historiske arkiv, har likevel sikret og oppbevarer viktige privatarkiv. Arkivverket skal målrette innsatsen for å sikre og tilgjengeliggjøre bevaringsverdige privatarkiv.

Arkivverkets oppgaver og ressursbehov påvirkes i stor grad av dokumentproduksjonen utenfor Arkivverket, dvs. mengden av det arkivmaterialet som Arkivverket vil bli depotinstitusjon for. Arkivverkets bestand av papirbasert arkiv var på 290 000 hyllemeter ved utgangen av 2016. Arkivverkets eksisterende magasiner for lagring av papirarkiv er imidlertid så godt som fullt utnyttet. Arkivverket har anslått at det udekkede behovet er på rundt 225 000 hyllemeter. For å avhjelpe behovet vil et arkivmagasin for Arkivverket inngå som en del av Nasjonalbibliotekets nye magasin i Mo i Rana som skal være ferdig i 2021, jf. omtale under kap. 322. Samtidig egner nyere papirarkiver seg for konvertering til digitale versjoner. Papiroriginalene ville da i mange tilfeller kunne destrueres. For eksempel er dette hovedregelen for pasientjournaler som skal avleveres til Norsk helsearkiv.

Produksjon og utveksling av digitale dokumenter gir nye muligheter til å samordne og utvikle flere tjenester mer kostnadseffektivt. Digitaliseringen skaper også utfordringer med å fange opp og arkivere dokumenter som blir utvekslet på e-post, skapt i automatiserte saksbehandlingsløsninger eller i digitale samhandlingsfora. Regelverk og rutiner må legge til rette for at bevaringsverdig digitalt skapt dokumentasjon blir sikret og vedlikeholdt i virksomhetene, og senere overført til depot for sikker langtidslagring og bruk.

Overgangen fra papirdokumenter til digitale dokumenter innebærer dessuten at journalføring og arkivering i større grad enn før blir et ansvar for den enkelte ansatte, med den sårbarheten som dermed oppstår. I Dok. 3:10 (2016–2017) Riksrevisjonens undersøkelse av arkivering og åpenhet i statlig forvaltning ble det påvist mangler og svakheter i statlige virksomheters journalføring og arkivering. Behovet for utvikling av veiledningsmateriale og opplæring i regelverket ble understreket. Oppfølgingen av Riksrevisjonens Dok. 3:10 (2016–2017) skjer i et samarbeid mellom Kommunal- og moderniseringsdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet og Kulturdepartementet. Arkivverket har utviklet en ny og målrettet tilsynsmetodikk overfor statlige virksomheter og kommunesektoren.

Arkivverket skal, i likhet med Nasjonalbiblioteket, også formidle kulturarvsmaterialet til samfunnet. På formidlingssiden arbeider Arkivverket systematisk med åpne og enkle digitale brukertjenester. Arkivverkets katalogbase blir publisert digitalt gjennom søketjenesten arkivportalen.no, som også omfatter andre arkivinstitusjoner. Arkivverkets digitaliserte dokumenter blir publisert på nettstedet digitalarkivet.no. Arkivverket planlegger å utvikle digitalarkivet.no til en felles portal for statlige, kommunale og private arkivinstitusjoner, noe som vil gi arkivbrukere én felles inngang til samfunnets arkiver, på tvers av forvaltningsnivåer og sektorer.

Ved Arkivverket er det i underkant av 270 årsverk. Virksomheten omfatter Riksarkivet og statsarkiv i Tromsø, Trondheim, Bergen, Stavanger, Kristiansand, Kongsberg, Hamar og Oslo. Også Samisk arkiv i Kautokeino og Norsk helsearkiv inngår i Arkivverket.

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Posten skal dekke lønns- og driftsutgifter for Arkivverket.

Digitale arkiv for offentlige virksomheter avleveres til arkivdepot ved at informasjonen i de opprinnelige systemene overføres til et nytt system for langtidslagring. Utfordringen er at kvaliteten på den overførte informasjonen ofte er for dårlig, og at arkivmateriale kan gå tapt. Dette er en trussel for rettsikkerheten og svekker arkivene som historisk kilde. Arkivverket har utredet hvilke problemer som oppstår ved vedlikehold av digitale arkiv og overføring av disse til depot. Arkivverkets anbefaling er å bygge videre på det som fungerer godt i dagens løsninger, og det foreslås å gjennomføre en rekke tiltak å sikre digitale arkiv for ettertiden. Dette gjelder bl.a. etablering av standardiserte avleveringsformater, tilrettelegging for avtaler om produksjon av arkivversjoner og økt veiledning fra Arkivverket. Departementet foreslår å øke bevilgningen til Arkivverket med 10 mill. kroner til dette arbeidet.

Nasjonalbiblioteket og Arkivverket er kulturarvsinstitusjoner med ansvar for store samlinger. Kulturdepartementet har derfor bedt de to virksomhetene om å samarbeide om gjensidig utnyttelse av kompetanse og ressurser. Arkivverket mangler magasinkapasitet for papirbaserte arkiv. For å avlaste kapasiteten i Arkivverkets magasiner vil en del arkivmateriale flyttes til Nasjonalbibliotekets anlegg i Mo i Rana, der en har tilgang til lokaler for midlertidig lagring i påvente av ferdigstilling av nytt arkivmagasin i 2021. En del av arkivene som flyttes, vil også kunne digitaliseres i Nasjonalbibliotekets digitaliseringsanlegg. Det foreslås derfor at bevilgningen til Arkivverket økes med 5 mill. kroner til dette. Dermed kan avleveringsstoppen oppheves.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som Arkivverket får i merinntekter under kap. 3329, post 01.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen på posten skal dekke utgiftene til Arkivverkets oppdragsvirksomhet. Bevilgningen kan bare benyttes i samme omfang som det kan skaffes inntekter fra oppdragsvirksomheten.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som Arkivverket får i merinntekter under kap. 3329, post 02.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Bevilgningen på denne posten skal gå til inventar og utstyrsinvesteringer i Arkivverket.

Post 78 Ymse faste tiltak

Bevilgningen omfatter tilskudd til ulike tiltak på arkivområdet. Oversikt over hvilke tiltak det foreslås midler til i 2018 på denne posten, framgår av vedlegg 1.

Rapport 2016

For rapport for bevilgningene i 2016 til Norsk lokalhistorisk institutt vises det til Rapport 2016 under kap. 326.

Målene for bevilgningene i 2016 til Arkivverket var å sikre helhetlig samfunnsdokumentasjon, øke bruken av arkivene og utvikle fellesløsninger for arkivsektoren.

Arkivverket iverksatte i 2016 en omorganisering. Arkivverket er nå organisert i tre funksjonsområder: innovasjon, forvaltning og publikum.

Gjennom prosjektet Samla samfunnsdokumentasjon (SAMDOK) har Arkivverket i samarbeid med andre institusjoner og instanser på arkivfeltet bidratt til utvikling av offentlige og private arkiv. Flere prosjekter ble ferdige i 2016, bl.a. kartlegging i kommunal sektor om overføring av digitale arkiv til depot, opplæringsmateriell om arkivspørsmål i kommunereformen og metodikk for høsting og langtidslagring av digitalt skapte privatarkiv. Med utgangspunkt i Arkivverkets strategi for privatarkiv har etaten langt på vei etablert et nettverk av enheter som skal koordinere arbeidet med privatarkiv i hvert fylke.

Samisk arkiv har samarbeidet med andre arkivinstitusjoner gjennom Samisk arkivnettverk, Finnmarksarkivene og Nordisk samisk nettverk. Viktige oppgaver i nettverkene har vært å analysere bestanden av samiske arkiv, å lage en bevaringsplan for privatarkiv i Finnmark og å samarbeide med de andre nordiske landene om bevaring og tilgjengeliggjøring av samisk tradisjonell kunnskap og joik.

Overføring av digitalt skapte arkiv til arkivdepot skjer ved at det produseres et uttrekk av informasjon i en virksomhets datasystem, for så å konvertere det til et annet system for langtidsbevaring. Informasjonen kan dermed leses, lyttes til eller overføres videre uten at det originale datasystemet er i bruk. I 2016 mottok Arkivverket 63 uttrekk av digitale arkiv, mens antallet mottatte uttrekk i 2015 og 2014 var henholdsvis 90 og 78. Nedgangen i antall uttrekk i 2016 har sammenheng med prioritering av ressurser til en utredning om alternative strategier for vedlikehold av digitale arkiv og overføring til depot. Denne utredningen ble ferdig i 2017.

I 2016 ble det avlevert om lag 3 300 hyllemeter arkiv til Arkivverket. Dette er en nedgang fra 7 500 hyllemeter i 2014 og 5 000 hyllemeter i 2015. Nedgangen skyldes manglende magasinkapasitet i Arkivverket. Det har derfor vært innført stans i avleveringen av statlige arkiv til Arkivverkets depoter i Oslo og Hamar. Blant store papirbaserte privatarkiv som ble avlevert til Arkivverket i 2016, utgjorde Norsk Hydros arkiv 1 850 hyllemeter. Arkivverket igangsatte i 2016 et arbeid for en mer enhetlig og forutsigbar avlevering til etatens depoter i hele landet.

Arkivverkets tilsyn med arkivarbeidet i statlige og kommunale virksomheter har ført til at virksomhetene har økt oppmerksomheten om arkivplanlegging, ordning og systemkartlegging. I 2016 gjennomførte Arkivverket 46 tilsyn i kommunesektoren og to tilsyn i statsforvaltningen. Dette er en nedgang fra 2015, da etaten hadde tilsyn med 57 kommunale virksomheter og seks statlige. Nedgangen skyldes prioritering av ressurser til forbedring av tilsynsmetodikken.

I Arkivportalen.no kan brukere søke etter arkivmateriale fra 75 statlige, kommunale og private arkivinstitusjoner. Antall arkivenheter i Arkivportalen økte med 17 pst. til 5,3 millioner, og i alt 51 300 arkiver er nå søkbare i Arkivportalen.

Arkivverket digitaliserte 4,3 millioner nye sider, og publiserte 4,1 millioner nye sider på nettstedet Digitalarkivet. Antall besøk i Digitalarkivet økte i 2016, mens antallet brukere ble redusert i forhold til 2015, jf. tabell 4.14.

Tabell 4.14 Digitalarkivets sider, besøk og brukere i 2014, 2015 og 2016

(i millioner)

2014

2015

2016

Antall publiserte sider

21,7

23,1

27,2

Besøk

5,3

4,9

5,4

Brukere

1,1

1,5

1,3

Arkivverket kombinerer stedlige aktiviteter og digital formidling. Gjennom formidling i sosiale medier har etaten ønske om å nå et bredere og mer mangfoldig publikum enn det som tradisjonelt har oppsøkt arkivene. 40 pst. av brukerhenvendelsene til Arkivverket i 2016 gjaldt slekt og eiendom. Generelle forespørsler fra slektsgranskere og profesjonelle aktører ble i større grad henvist til digitale kilder. I 2016 lanserte Arkivverket en selvbetjeningsløsning for gammel grunnbok ved å gjøre registeret over tinglyst eiendomsmateriale søkbart.

Kap. 3329 Arkivformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

15 383

6 270

6 439

02

Inntekter ved oppdrag

23 209

18 527

19 027

Sum kap. 3329

38 592

24 797

25 466

Post 01 Ymse inntekter

Posten gjelder salgs- og husleieinntekter i Arkivverket og inntekter fra ulike samarbeidsprosjekter og tjenester i Arkivverket, jf. kap. 329, post 01.

Post 02 Inntekter ved oppdrag

Posten gjelder oppdragsinntekter i Arkivverket, jf. kap. 329, post 21. Størsteparten av oppdragsinntektene gjelder overføring fra Helse- og omsorgsdepartementet for å finansiere driften av interimsorganisasjonen for Norsk helsearkiv, jf. nærmere omtale av Norsk helsearkiv i Helse- og omsorgsdepartementets budsjettproposisjon.

Programkategori 08.30 Medieformål m.m. (kap. 334–339)

Utgifter under programkategori 08.30 fordelt på kapitler

(i 1 000 kr)

Kap.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

334

Film- og medieformål

790 855

827 041

846 076

2,3

335

Mediestøtte

376 559

383 720

500 555

30,4

337

Kompensasjon for kopiering til privat bruk

46 215

47 000

48 030

2,2

339

Pengespill, lotterier og stiftelser

80 044

86 468

84 950

-1,8

Sum kategori 08.30

1 293 673

1 344 229

1 479 611

10,1

Utgifter under programkategori 08.30 fordelt på postgrupper

(i 1 000 kr)

Post-gr.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

01–01

Driftsutgifter

218 435

244 827

246 866

0,8

21–23

Spesielle driftsutgifter

20 038

19 582

13 900

-29,0

50–59

Overføringer til andre statsregnskap

496 183

494 600

505 300

2,2

70–89

Overføringer til private

559 017

585 220

713 545

21,9

Sum kategori 08.30

1 293 673

1 344 229

1 479 611

10,1

Innledning

Programkategorien omfatter driftsutgifter til Medietilsynet, Lotteri- og stiftelsestilsynet og Norsk filminstitutt. Kategorien omfatter også tilskudd til audiovisuelle produksjoner, regionale filmvirksomheter og andre filmtiltak. I tillegg omfatter kategorien mediestøtte, inkludert tilskudd til nyhets- og aktualitetsmedier, tilskudd til lokale lyd- og bildemedier, tilskudd til samiske aviser, tilskudd til medieforskning og kompensasjon for kopiering av åndsverk til privat bruk.

Kulturdepartementets hovedoppgaver i denne programkategorien er

et overordnet ansvar for økonomiske virkemidler (inkludert tilskuddsordninger) og regulatoriske virkemidler innenfor områdene redaksjonelle massemedier, audiovisuelle produksjoner, opphavsrett og pengespill

eierstyring av Norsk rikskringkasting AS, Norsk Tipping AS og Filmparken AS

etatsstyring av Medietilsynet, Lotteri- og stiftelsestilsynet og Norsk filminstitutt

Mål

Statens overordnede ansvar på medieområdet er å fremme ytringsfrihet og demokrati ved å legge forholdene til rette for en åpen og opplyst offentlig samtale, jf. Grl. § 100. Hovedmålet for regjeringens politikk for redaksjonelle medier er derfor å fremme god nyhetsproduksjon og en bredt anlagt offentlig samtale i dagens og framtidens digitale mediesamfunn. Dette kan oppnås ved å legge til rette for en innovativ og konkurransedyktig medieindustri samt et mangfold av nyhets- og aktualitetsmedier karakterisert av høy kvalitet og uavhengig journalistikk, inkludert en sterk nasjonal allmennkringkaster.

For å styrke norsk språk, identitet og kultur er det et mål for regjeringen å legge til rette for at det produseres audiovisuelt innhold på norsk og samisk av høy kvalitet, og at dette er tilgjengelig for et bredt publikum.

Åndsverkloven er vår viktigste kulturlov og en bærebjelke i kulturpolitikken. Opphavsretten regulerer vern av rettigheter til dem som skaper, utvikler og investerer i åndsverk og sikrer rettighetshavere økonomisk utbytte av kreativ virksomhet. Loven balanserer hensynet til rettighetshaveres interesser til vern av sine åndsverk og samfunnets interesser i tilgang til verkene. Regjeringen er opptatt av at de som skaper åndsverk og utøver kunst skal kunne leve av sin virksomhet.

Det overordnede målet for norsk lotteri- og pengespillpolitikk er å sikre et forsvarlig lotteri- og pengespilltilbud i Norge, som ivaretar hensynet til spilleavhengige og sikrer at inntekter fra pengespill tilfaller ideelle formål.

Kap. 334 Film- og medieformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

150 928

166 417

166 986

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

7 501

11 524

8 830

50

Filmfondet

485 174

494 600

505 300

51

Audiovisuelle produksjoner

11 009

72

Insentivordning for film- og tv-produksjoner, kan overføres

37 828

55 810

57 000

73

Regional filmsatsing, kan overføres

70 472

75 720

84 350

75

Internasjonale film- og medieavtaler

17 750

78

Ymse faste tiltak

27 943

22 970

5 860

Sum kap. 0334

790 855

827 041

846 076

Innledning

Kapitlet omfatter driftstilskudd til de statlige virksomhetene Medietilsynet og Norsk filminstitutt. Kapitlet omfatter også tilskudd til audiovisuelle produksjoner, filmformidling og tilgjengeliggjøring, regional filmsatsing og andre tiltak på filmområdet.

Norsk filminstitutt er statens forvaltningsorgan på filmområdet og skal, innenfor de målsettinger, rammer og ressurser som til enhver tid er fastsatt av departementet, arbeide for å nå målene for den statlige filmpolitikken. Norsk filminstitutt forvalter de statlige virkemidlene på filmområdet, herunder utvikling, produksjon, distribusjon, lansering, filmformidling og filmkultur, jf. post 50 Filmfondet. Filminstituttet er departementets rådgivende organ på disse områdene.

Medietilsynet er statens forvaltningsorgan på medieområdet og skal, innenfor de målsettinger, rammer og ressurser som til enhver tid er fastsatt av departementet, arbeide for å nå målene for den statlige mediepolitikken. Medietilsynet forvalter de statlige virkemidlene på Kulturdepartementets ansvarsområder, jf. omtale under kap. 335. Medietilsynet er departementets rådgivende organ på disse områdene.

Mål for 2018

Bevilgningen under kapitlet bygger opp under departementets overordnede mål for film- og medieformål.

Målene for bevilgningene til filmformål er å legge til rette for

et bredt og variert filmtilbud av høy kvalitet

god formidling og tilgjengeliggjøring for publikum

solid publikumsoppslutning

en profesjonell filmbransje med sunn økonomi

En framtidsrettet filmpolitikk

Verdikjeden for filminnhold har i flere år vært i stor endring. Den teknologiske utviklingen har endret måten vi ser filmer og serier på. Digitalisering og tilgang på filmer og serier på nye plattformer har åpnet for et grenseløst globalt marked. Dette har ført til at også pengestrømmene i verdikjeden endres. Det digitale markedet er mye mer komplekst. Markedet preges av høy endringstakt og mange nye aktører og leverandører både på distribusjons- og visningssiden. Internasjonale aktører som Google, Facebook, Netflix, HBO, YouTube, Amazon mv., har i løpet av kort tid opparbeidet seg solide posisjoner i det norske markedet. Dette har gitt økt konkurranse om publikum og inntekter.

En stor utfordring for filmbransjen, både i Norge og resten av verden, er å etablere bærekraftige forretningsmodeller for produksjon, distribusjon og tilgjengeliggjøring av innhold – forretningsmodeller som er tilpasset det digitale markedet. I tillegg til at norske filmer og serier skal være tilgjengelige, er det også et mål at innholdet er enkelt å finne fram til for publikum også i nye visningstjenester. Det er behov for gode løsninger for medfinansiering, slik at alle leddene i verdikjeden som tjener penger på formidling av filmer og serier også bidrar til finansiering av ny norsk innholdsproduksjon.

Virkemidlene må være mest mulig framtidsrettede for å kunne møte den digitale utviklingen. Det er derfor innført nye forskrifter og nye tilskuddsordninger på filmfeltet som er enklere, mer fleksible og plattformnøytrale. Dette gir færre ordninger og mer effektiv tilskuddsforvaltning.

En bærekraftig utvikling av norsk audiovisuell filmbransje er avhengig av at bransjen løser utfordringene som følger av den digitale utviklingen. Kulturdepartementet arbeider aktivt med å tilrettelegge for at filmbransjen og øvrige aktører i verdikjeden for filmer og serier kan finne gode løsninger for nye forretningsmodeller. For å få større innsikt og mer kunnskap om kompleksiteten i denne nye økonomien har departementet bestilt en utredning av pengestrømmene i verdikjeden for filmer og serier i Norge. Utredningen skal foreligge i desember 2017.

Stortinget har gitt Kulturdepartementet fullmakt til å selge statens aksjer i Filmparken AS i 2017. Det har vært gjennomført en rekke forberedelser til salget, herunder dialog med bl.a. Bærum kommune om saken. Bærum kommune la fram revidert reguleringsplan i januar 2017, men gikk ikke inn for å omregulere hele eller deler av eiendommen. Departementet arbeider videre med å finne en god løsning for salg av Filmparken, og ber om fortsatt fullmakt til å sluttføre salget.

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke lønns- og driftsmidler til Medietilsynet og Norsk filminstitutt. Videre finansierer bevilgningen nasjonale eksperter til Kreativt Europa, jf. kap. 320, post 75. Enkelte utredningsoppgaver og utvalg mv. innenfor programkategori 08.30 kan også dekkes på denne posten.

I Meld. St. 30 (2014–2015) En framtidsrettet filmpolitikk ble det foreslått å overføre Filmmuseet ved Norsk filminstitutt til en annen virksomhet med kompetanse innen museumsdrift. I Stortingets behandling ble det lagt til grunn at Filmmuseets drift sikres i en virksomhet med god kompetanse på museumsdrift, jf. Innst. 83 S (2015–2016). Regjeringen foreslår at Nasjonalmuseet overtar driften av Filmmuseet. Som følge av dette foreslås det å overføre 560 000 kroner fra kap. 334, post 01 til kap. 328, post 70.

Posten er redusert med om lag 300 000 kroner som følge av at det er opprettet et felles sekretariat for klagenemnder under Kulturdepartementet og Nærings- og fiskeridepartementet, jf. kap. 912 Klagenemdssekretariat, post 01 Driftsutgifter på Nærings- og fiskeridepartementets budsjett.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som virksomhetene får i merinntekter under kap. 3334, post 01, jf. forslag til vedtak II.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen på denne posten omfatter oppdragsvirksomhet ved Norsk filminstitutt og Medietilsynet. Posten foreslås redusert med 3 mill. kroner som følge av at Norsk filminstitutt og Medietilsynet forventer at omfanget av oppdragsvirksomheten blir noe lavere i 2018, jf. kap. 3334, post 02.

Bevilgningen kan bare nyttes i samme omfang som det kan skaffes oppdragsinntekter. Posten kan overskrides med inntil samme beløp som virksomhetene får i merinntekter under kap. 3334, post 02, jf. forslag til vedtak II.

Post 50 Filmfondet

Bevilgningen på posten omfatter tilskudd til filmfeltet, fra utvikling og produksjon til formidling og tilgjengeliggjøring av audiovisuelt innhold. Tilskudd til utvikling og lansering av dataspill er også inkludert i bevilgningen. Tilskuddsordningene forvaltes av Norsk filminstitutt i henhold til gjeldende forskrifter.

Tilskudd til utvikling skal bidra til utvikling av ideer, manuskripter og prosjekter av høy kulturell verdi og kunstnerisk kvalitet. Tilskuddene skal bidra til å styrke både enkeltaktører og bransjen som sådan samt gi mulighet til langsiktig satsing på utvikling av prosjekter, herunder bidra til at flere prosjekter blir realisert.

Tilskudd til produksjon skal bidra til et bredt og variert tilbud av audiovisuelle verk med høy kulturell verdi og kunstnerisk kvalitet. Tilskuddene skal også bidra til at det produseres audiovisuelle verk med potensial til å nå et stort publikum i Norge og i utlandet, bidra til økt profesjonalisering av bransjen og bidra til en likestilt audiovisuell bransje med sunn økonomi.

Tilskudd til lansering skal bidra til at norske audiovisuelle produksjoner oppnår sitt maksimale inntekts- og publikumspotensial i Norge og i utlandet. Tilskuddene skal også bidra til økt profesjonalisering av bransjen og til en audiovisuell bransje med sunn økonomi.

Tilskudd til filmformidling skal bidra til at publikum i Norge får tilgang til et bredt og variert tilbud av norske og utenlandske filmer med høy kulturell verdi og kunstnerisk kvalitet. Tilskuddene skal også bidra til formidling av filmhistorie og kunnskap om norsk og utenlandsk film, gi økt film- og mediekompetanse og bidra til et profesjonelt miljø for filmformidling i Norge.

Norsk filminstitutt fastsetter fordeling av midler til de ulike tilskuddsordningene innenfor posten. I forbindelse med fordelingen av midler skal Norsk filminstitutt innhente synspunkter fra ulike aktører på filmfeltet.

Satsingen på Norwegian Arts Abroad videreføres med 1 mill. kroner.

Post 72 Insentivordning for film- og serieproduksjoner, kan overføres

Bevilgningen dekker tilskudd til insentivordningen for film- og serieproduksjoner. Ordningen skal bidra til å øke antallet store internasjonale film- og serieproduksjoner i Norge for å fremme norsk kultur, historie og natur. Ordningen skal også bidra til økt erfaring og kunnskap i den norske filmbransjen, stimulere til vekst, en bærekraftig norsk filmnæring og økt internasjonalt samarbeid. Kriterier for tildeling er fastsatt i forskrift. Ordningen forvaltes av Norsk filminstitutt.

Post 73 Regional filmsatsing, kan overføres

Bevilgningen omfatter tilskudd til ulike regionale filmtiltak. Den regionale filmsatsingen er en del av den samlede nasjonale filmpolitikken.

På posten foreslås til sammen 76,6 mill. kroner i tilskudd til regionale filmvirksomheter. Av dette er 55,8 mill. kroner satt av til regionale filmsentre og 20,8 mill. kroner til regionale filmfond.

Tilskudd til regionale filmsentre og regionale filmfond forvaltes av Norsk filminstitutt. Midlene fordeles etter fastsatte kriterier, jf. Prop. 1 S (2016–2017). Tilskuddene kan ikke nyttes til drift. Regionale filmsentre og filmfond skal fordele statlige tilskuddsmidler etter samme forskrifter som Norsk filminstitutt.

4 mill. kroner av bevilgningen gis til Viken filmsenter for å dekke filmsentertilbudet i Oslo. Tilskuddet fastsettes som en separat tildeling utenfor beregningsmodellen for regionale filmsentre.

Det vises for øvrig til Stortingets anmodningsvedtak nr. 108.34, 5. desember 2016, jf. omtale i Del III.

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 7 mill. kroner for å sikre videre drift av Bygdekinoen og opprettholde dagens tilbud. Bygdekinoen var inntil 2017 finansiert av film- og videogramavgiften som ble forvaltet av Film & Kino. Departementet vil fram mot 2019 vurdere Bygdekinoens finansiering og organisering. Inntil det er tatt stilling til videre driftsform, foreslår departementet å bevilge driftstilskudd til Bygdekinoen på om lag samme nivå som tidligere. Om lag to tredjedeler av Bygdekinoens drift finansieres av egeninntekter fra billettsalg m.m.

Departementet foreslår også en bevilgning på 0,8 mill. kroner til Tvibit. Midlene skal gå til å videreføre arbeidet for unge filmskapere i Nord-Norge, herunder rekruttering, talentutvikling og kompetanseheving.

Post 75 Internasjonale avtaler (ny post)

Bevilgningen på posten skal dekke faste, årlige tilskudd til tiltak som er forankret i internasjonale film- og medieavtaler. Det gjelder Eurimages, Nordisk Film & TV Fond og Det Europeiske Audiovisuelle Observatoriet. Dette var tidligere budsjettert på post 78, jf. omtale nedenfor. Å flytte bevilgningene til en egen post gir departementet større fleksibilitet til å håndtere uforutsette endringer i kontingenter og valutakurser. På bakgrunn av valutakurs 1. juni 2017 og forventet utvikling i kontingentene foreslås det at bevilgningen til internasjonale avtaler økes noe i 2018.

Post 78 Ymse faste tiltak

Bevilgningen på posten dekker ulike faste tiltak innenfor film- og medieområdet.

Det foreslås en økning på 0,6 mill. kroner til Internasjonalt Samisk Filminstitutt (ISFI). Økningen kan brukes til drift av ISFI og tilskudd til samiske audiovisuelle produksjoner. Formålet er å sikre ISFI en bedre driftssituasjon, slik at de kan videreføre og styrke satsingen på produksjon og formidling av samiske audiovisuelle verk.

Kulturdepartementet foreslår å avvikle tilskuddet til Telefonavisa i regi av Norges Blindeforbund. Bakgrunnen for dette er at tilbudet har svært få unike brukere, og at dagens teknologi gir flere alternative muligheter for denne type tjenester.

Tilskudd til tiltak som er forankret i internasjonale film- og medieavtaler, dvs. Eurimages, Nordisk Film & TV Fond og Det Europeiske Audiovisuelle Observatoriet, er overført til ny post 75, jf. omtalen ovenfor.

Oversikt over hvilke tiltak det foreslås midler til på denne posten i 2018 framgår av vedlegg 1.

Rapport 2016

Det er departementets vurdering at målene om tilbud, kvalitet og publikumsoppslutning i stor grad ble oppnådd i 2016. Når det gjelder regjeringens mål om en profesjonell norsk filmbransje med sunn økonomi, kan målet bare sies å være delvis oppnådd.

Et bredt og variert tilbud av høy kvalitet

Norsk filminstitutt har lagt til rette for audiovisuelle produksjoner av høy kunstnerisk kvalitet og kulturell verdi ved å gi tilskudd til filmer, serier og dataspill med stort publikumspotensial, kunstnerisk nyskapende produksjoner og produksjoner som retter seg mot barn og unge. 25 norske filmer hadde premiere i ordinær kinodistribusjon på norske kinoer i 2016.

Ifølge Norsk Filmmonitor likte om lag 63 pst. av det norske kinopublikummet norsk film «godt» eller «svært godt» i 2016. Norske filmer, serier og dataspill markerte seg med internasjonale festivaldeltakelser, nominasjoner og priser, samt gode anmeldelser av kritikere. Dette tyder på et tilbud av høy kvalitet.

Det er god bredde og variasjon i tilbudet. Fordelingen av tilskudd mellom de ulike formatene holder seg relativt stabil. Dramaserier er det formatet som har hatt størst vekst de siste årene. I 2016 ble flere filmer spilt inn utenfor Oslo og Akershus enn i dette området og utlandet til sammen. Kvinneandelen i nøkkelposisjonene regissør, manusforfatter og produsent var på om lag 33 pst. for kinofilmer med premiere i 2016 og 32 pst. for kinofilmer som mottok produksjonstilskudd i 2016. Norsk filminstitutt utarbeidet en handlingsplan for å oppnå bedre kjønnsbalanse i norsk film. Handlingsplanen foreslår en rekke tiltak innen talentutvikling, tilskuddsforvaltning og informasjonsarbeid. Tiltakene gjelder hovedsakelig instituttets eget arbeid, men viser også til hva bransjen selv kan gjøre for å oppnå bedre likestilling. Flere av tiltakene er iverksatt.

God formidling og tilgjengeliggjøring for publikum

Norsk filminstitutt og Nasjonalbiblioteket samarbeider om formidling av norsk filmarv. Gjennom strømmetjenester på internett, aktiviteter i Filmens Hus og tilskudd til filmkulturelle tiltak over hele landet bidrar Norsk filminstitutt til formidling og tilgjengeliggjøring. Filmer som Nasjonalbiblioteket restaurerer og digitaliserer, og som det er mulig å inngå distribusjonsavtale for, tilgjengeliggjøres gjennom instituttets nettbaserte filmtjenester Filmarkivet.no og Filmrommet.no. I tillegg kommer Norsk filminstitutts innkjøpsordning for strømming av norske kort- og dokumentarfilmer til låntakere ved norske bibliotek. Tjenesten FilmBib, som administreres av Norsk filminstitutt på oppdrag fra departementet, gir publikum gratis tilgang til å strømme filmer som inngår i ordningen.

Filmfestivalene og cinematekene supplerer kinotilbudet ved at de formidler en større bredde av sjangre og formater av norske og utenlandske filmer. Til sammen ble det tildelt 14,4 mill. kroner til norske filmfestivaler og 4,3 mill. kroner til cinematek utenfor Oslo i 2016. Cinemateket i Oslo satte besøksrekord i 2016 for andre år på rad, med mer en 73 000 besøkende.

Solid publikumsoppslutning

Kinobesøket på norske filmer var rekordhøyt i 2016 med 3,1 millioner tilskuere. 24 pst. av filmene som ble vist på norske kinoer i 2016 var norske. Markedsandelen på lineær tv ble målt til 4,7 pst. for norske filmer og 11,1 pst. for dramaserier.

Tilgjengeligheten av norsk film i nettbaserte strømmetjenester er relativt god. Ifølge Norsk filminstitutt er 87 pst. av alle norske kinofilmer med premiere i perioden 2011–2015 tilgjengelige i en strømmetjeneste. Tilgjengeligheten til norske filmer er betydelig større som digital leiefilm enn i abonnementsbaserte strømmetjenester.

Norsk kinofilms eksportverdi har lenge hatt en positiv utvikling. Den siste målingen, som beregner eksportverdien fra kinofilmene i 2014, er den høyest målte, på 69,2 mill. kroner.

En profesjonell filmbransje med sunn økonomi

Gjennom tilskuddsforvaltning, rådgivning og bistand legger Norsk filminstitutt til rette for at filmbransjen skal ha kompetanse og økonomi til å drive på en god måte. Tilskuddsordningene bidrar til kontinuitet i filmbransjen og større risikovilje til privat finansiering av norsk film. Regjeringen innførte i 2016 nye forskrifter i samarbeid med Norsk filminstitutt, og instituttet innførte på bakgrunn av dette nye tilskuddsordninger. De nye ordningene er enklere og mer dynamiske og kan raskere tilpasses endringer. Fleksible tilskuddsordninger vil kunne redusere risikoen ved å investere i norske filmer og serier. Dette kan øke investeringsviljen fra private aktører.

I 2016 innførte regjeringen insentivordningen for film- og serieproduksjon i Norge. 70 norske filmarbeidere deltok i internasjonale produksjoner dette året, og stadig flere norske filmarbeidere etterspørres av utenlandske filmselskap. En første evaluering av ordningen[5] anslår at produksjonene fra 2016 vil legge igjen til sammen 198 mill. kroner. Produksjonene sysselsatte 142 årsverk, og dette ga 33,3 mill. kroner i skatteinntekter til staten.

Kap. 3334 Film- og medieformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

6 478

6 816

5 649

02

Inntekter ved oppdrag

7 622

11 937

9 259

70

Gebyr

2 401

2 500

1 900

Sum kap. 3334

16 501

21 253

16 808

Post 01 Ymse inntekter

Posten gjelder inntekter fra salg og distribusjon av film, video og dvd, inntekter fra Cinemateket i Oslo og Filmmuseet samt inntekter knyttet til mediedesken i EUs program for kultur og audiovisuell sektor, Kreativt Europa. I tillegg omfatter posten inntekter fra egenandeler for kurs og diverse andre inntekter ved Norsk filminstitutt.

Post 02 Inntekter ved oppdrag

Posten gjelder inntekter fra oppdragsvirksomheten ved Norsk filminstitutt og Medietilsynet, jf. kap. 334, post 21. Oppdragsinntektene antas å bli lavere enn tidligere. Bevilgningen på posten foreslås redusert med 3 mill. kroner, jf. omtale under kap. 334, post 21.

Post 70 Gebyr

Inntektene på denne posten omfatter gebyr for registrering og merking av videogram, som fastsettes årlig av Stortinget, jf. § 10 i lov om film og videogram.

Det foreslås at gebyret for merking og registrering av videogram settes til 60 øre per videogram i 2018, jf. forslag til vedtak VI, nr. 1.

Den sterke nedgangen i salg av dvd medfører at det registreres og merkes langt færre eksemplarer nå enn tidligere. Bevilgningen på posten foreslås derfor redusert.

Kap. 335 Mediestøtte

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

70

Kompensasjon til kommersiell allmennkringkasting

135 000

71

Produksjonstilskudd

313 038

313 000

294 300

73

Medieforskning

21 737

22 130

21 610

74

Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier, kan overføres

12 704

19 000

19 410

75

Tilskudd til samiske aviser

27 032

27 500

28 100

77

Distribusjonstilskudd til avisene i Finnmark

2 048

2 090

2 135

Sum kap. 0335

376 559

383 720

500 555

Innledning

Kapitlet omfatter midler til kompensasjon til kommersiell allmennkringkasting, produksjonstilskudd til nyhets- og aktualitetsmedier, tilskudd til lokale lyd- og bildemedier og tilskudd til medieforskning. I tillegg gis det tilskudd til samiske aviser og samiskspråklige sider i andre aviser og distribusjonstilskudd til avisene i Finnmark.

Mål for 2018

Bevilgningen under kapitlet bygger opp under departementets overordnede mål for redaksjonelle medier.

Bevilgningen under kapitlet skal legge til rette for

et mangfold av nyhets- og aktualitetsmedier karakterisert av høy kvalitet og uavhengig journalistikk på alle plattformer

forskning på medieområdet for å oppnå økt kunnskap om medienes betydning for samfunnsutviklingen

Regjeringens mål er å utforme et mediepolitisk virkemiddelapparat som sikrer likebehandling av mediene, uavhengig av teknologisk plattform, og som stimulerer til nyskaping og innovasjon. Hensynet til presse- og ytringsfriheten tilsier at staten ikke skal gripe inn i medienes virksomhet eller sette mål som begrenser pressens redaksjonelle frihet.

Bevilgningene under kapitlet forvaltes i hovedsak av Medietilsynet i henhold til forskrifter fastsatt av departementet, jf. postomtalene nedenfor.

En framtidsrettet mediepolitikk

Mediebransjen er under omstilling som følge av store økonomiske og strukturelle endringer. Befolkningens mediebruk blir stadig mer digital. Samtidig må den norske mediebransjen i større grad enn tidligere forholde seg til internasjonale aktører. Disse konkurrerer med norske medier både om mediebrukernes tid og om annonseinntekter og inntekter fra brukerbetaling. Dette har særlig påvirket økonomien i avisene, og den store konkurransen om annonsekronene har økt deres avhengighet av brukerbetaling. Det er derfor positivt at opplagstallene nå øker i flere aviser for første gang på mange år. Likevel er foreløpig ikke økningen i inntekter fra brukerbetaling nok til å veie opp for fallet i annonseinntekter.

Den store utfordringen for mediebransjen framover er å få etablert bærekraftige forretningsmodeller i det digitale markedet. I denne krevende overgangen er det særlig viktig at de mediepolitiske virkemidlene er framtidsrettede og fremmer innovasjon og utvikling. Ettersom digitaliseringen gjør at grensene mellom det som tidligere var adskilte sektorer og plattformer viskes ut, bør de mediepolitiske virkemidlene i størst mulig grad være teknologi- og plattformnøytrale.

Ved siden av finansieringen av NRK, er de viktigste økonomiske virkemidlene innenfor mediestøtten fritaket for merverdiavgift og produksjonstilskuddet til nyhets- og aktualitetsmedier. Begge tiltakene er nå plattformnøytrale. Dette bidrar til å sikre en konkurransedyktig og innovativ mediebransje. Likevel ser regjeringen også behov for en helhetlig gjennomgang av alle virkemidler på medieområdet, for å sikre at virkemidlene er innrettet på best mulig måte for å legge til rette for et mangfold av nyhets- og aktualitetsmedier. I 2015 oppnevnte regjeringen derfor et utvalg som fikk i oppdrag å vurdere statens økonomiske virkemiddelapparat på mediefeltet.

Mediemangfoldsutvalget leverte sin rapport 7. mars 2017 (NOU 2017: 7). Utvalget konkluderte med at det er behov for økt støtte og nye tiltak for å hjelpe bransjen gjennom en krevende omstillingsfase. Samlet la utvalget fram forslag som vil øke mediestøtten med om lag 743 mill. kroner. Ett av tiltakene Mediemangfoldsutvalget foreslår er å opprette en innovasjonsrettet tilskuddsordning, jf. nærmere omtale på post 71.

Mediemangfoldsutvalgets forslag følges opp i en egen stortingsmelding, som etter planen skal legges fram våren 2018.

Kringkasting

Allmennkringkasting er et viktig virkemiddel for å legge til rette for en åpen og opplyst offentlig samtale, og for å fremme norsk innhold, kultur og språk. Allmennkringkasting skal bidra til at hele befolkningen får tilgang til et bredt innholdstilbud.

Andelen som ser tv-innhold via fjernsynsapparatet har gått ned de siste fem årene. Dette utfordrer finansieringen av NRK, som i dag er knyttet til å ha en fjernsynsmottaker i bruk. I desember 2016 la regjeringen fram Meld. St. 15 (2016–2017) Eit moderne og framtidsretta NRK. Her konkluderte regjeringen med at kringkastingsavgiften ikke lenger representerer en langsiktig og framtidsrettet finansiering av NRK. Departementet arbeider nå videre med en ny finansieringsmodell i tråd med Stortingets innstilling til meldingen, jf. Innst. 332 S (2016–2017).

På tross av stadig økende driftsinntekter har utviklingen i kommersielle tv-virksomheters lønnsomhet de siste fem årene vært negativ. Dette kan blant annet skyldes høyere kostnader til kjøp av sportsrettigheter.

I desember 2016 fremmet regjeringen en stortingsmelding med en vurdering av ulike modeller for eventuell offentlig kompensasjon for merkostnader forbundet med kommersiell allmennkringkasting, jf. Meld. St. 14 (2016–2017) Kommersiell allmennkringkasting. I meldingen konkluderte regjeringen med at kommersiell allmennkringkasting skal videreføres, og at statens motytelse skal moderniseres ved å gi kompensasjon til en aktør på inntil 15 mill. euro i året. Stortinget sluttet seg til innholdet i meldingen, jf. Innst. 235 S (2016–2017). Muligheten til å søke om å inngå en avtale med staten om å tilby kommersiell allmennkringkasting er kunngjort. Det opprettes på denne bakgrunn en ny post 70 under kapitlet, som skal dekke kompensasjon til en kommersiell allmennkringkaster.

FM-sendingene fra de riksdekkende radioaktørene Radio Norge, P4 og NRK avvikles etter en regionvis plan i løpet av 2017. Om lag 200 lokalradioer får anledning til å fortsette å sende på FM i minst fem år etter nasjonal FM-slukking.

Budsjettforslag 2018

Post 70 Kompensasjon til kommersiell allmennkringkasting (ny post)

Bevilgningen på posten skal dekke kompensasjon til kommersiell allmennkringkasting i henhold til kunngjøring av avtale om allmennkringkasting 23. juni 2017. Det budsjetteres med at statens økonomiske forpliktelser kan beløpe seg på inntil 135 mill. kroner i 2018, jf. kunngjøringen.

Kompensasjonen skal bidra til å opprettholde mediemangfoldet, sikre en reell konkurrent til NRK og sikre produksjon av riksdekkende nyhetssendinger utenfor Oslo, jf. Meld. St.14 (2016–2017) Kommersiell allmennkringkasting.

Post 71 Produksjonstilskudd

Produksjonstilskuddet skal bidra til å opprettholde et mangfold av nyhets- og aktualitetsmedier med høy kvalitet og uavhengig journalistikk. Produksjonstilskuddet rettes i hovedsak mot medier som opererer i markeder som er for små til å være bærekraftige og medier som representerer alternativer til de ledende mediene i større markeder. Dagens plattformnøytrale tilskuddsordning ligger til grunn for tildelingen av produksjonstilskudd for 2017. Produksjonstilskuddet forvaltes av Medietilsynet.

Regjeringen har varslet at den direkte pressestøtten over tid skal legges om og nivået reduseres, og at mediepolitikken må stimulere til nyskaping og innovasjon. Regjeringen har allerede modernisert det mediepolitiske virkemiddelapparatet ved å innføre merverdiavgiftsfritak for elektroniske nyhetsmedier og gjøre produksjonstilskuddet plattformnøytralt. For å bidra ytterligere til nyskaping og omstilling i mediebransjen vil regjeringen sette i gang en omlegging av mediestøtten ved å opprette en ny innovasjonsrettet tilskuddsordning. I tråd med forslaget til Mediemangfoldsutvalget skal den nye ordningen være søknadsbasert, rettet mot redaksjonell innholdsrettet innovasjon og særlig fremme journalistisk innovasjon og digitalisering hos lokalaviser. Departementet foreslår å sette av 7 mill. kroner til en slik ordning i 2018. Med forbehold om Stortingets godkjenning vil departementet utarbeide et utkast til forskrift som sendes på høring i løpet av våren 2018.

Lokalavisene har en viktig rolle i sine lokalsamfunn og er sentrale for å sikre et mediemangfold i hele landet. Samtidig har disse avisene ofte begrensede ressurser til digital omstilling. Den nye innovasjonsrettede tilskuddsordningen vil derfor særlig rettes mot små lokale medier. Departementet legger videre opp til at produksjonstilskuddet til lokale nummerén- og alenemedier skal videreføres på samme nivå som i 2017.

I stortingsmeldingen om oppfølging av NOU 2017: 7, som planlegges lagt fram våren 2018, vil regjeringen vurdere en ytterligere omlegging av mediestøtten, bl.a. med sikte på å vri en større del av støtten mot innovasjon og utvikling i mediebransjen.

Det vises for øvrig til Stortingets anmodningsvedtak nr. 232, 14. desember 2016, jf. omtale i Del III.

Post 73 Medieforskning og etterutdanning

Bevilgningen på posten går til medieforskning og etterutdanning.

Posten er redusert med 0,9 mill. kroner mot tilsvarende økning på kap. 285 Norges forskningsråd, post 55 Virksomhetskostnader på Kunnskapsdepartementets budsjett. Se også omtale under kap. 325, post 52 om å samle alle bevilgninger til drift av Forskningsrådets virksomhet på Kunnskapsdepartementets budsjett.

Av foreslått bevilgning på posten går om lag

7,9 mill. kroner til forskningsprogrammet for kultur- og mediesektoren (KULMEDIA), jf. nærmere omtale under kap. 325, post 52

3,7 mill. kroner til Rådet for anvendt medieforskning

2,1 mill. kroner til Statistisk sentralbyrå – Norsk mediebarometer

2,2 mill. kroner til medienorges statistikkbase

5,1 mill. kroner til tilskudd til etterutdanning i mediebransjen via Institutt for Journalistikk

0,6 mill. kroner til Landslaget for lokalaviser

For 2018 har Rådet for anvendt medieforskning (RAM) følgende mandat:

fordele midler til forskning og utviklingsarbeid om medier og mediebruk. Aktuelle prosjekter skal ha en klart definert teoretisk og praktisk nytteverdi

være en premissleverandør for Kulturdepartementet og legge til rette for forskning og utviklingsarbeid som departementet har behov for

medvirke til at resultatene blir gjort lett tilgjengelige

Post 74 Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier, kan overføres

Bevilgningen på posten omfatter tilskudd til lokalkringkastingsformål og digitaliseringstiltak i lokalradiosektoren.

Det vises også til Stortingets anmodningsvedtak nr. 108.46, 5. desember 2016, jf. omtale i Del III.

Kulturdepartementet foreslår at programproduksjoner og utviklingsprosjekter som stimulerer til bruk av norsk musikk gis prioritet innenfor tilskuddsordningen for lokale lyd- og bildemedier. Tilskuddsordningen er fastsatt i forskrift om tilskudd til lokale lyd- og bildemedier. Ordningen forvaltes av Medietilsynet. Kulturdepartementet vil be Medietilsynet om å informere om denne prioriteringen i kunngjøringen av tilskuddsmidler for 2018.

Post 75 Tilskudd til samiske aviser

Bevilgningen omfatter tilskudd til samiske aviser, regulert i forskrift fastsatt av Kulturdepartementet. Midlene fordeles av Medietilsynet.

Post 77 Distribusjonstilskudd til avisene i Finnmark

Bevilgningen omfatter det særskilte distribusjonstilskuddet til avisene i Finnmark. Midlene fordeles av Medietilsynet.

Rapport 2016

Det norske medielandskapet er fortsatt preget av stort mangfold og stabilitet. Samtidig har avisene og tv-virksomhetene svekket lønnsomhet. Samlet sett vurderer departementet at målene for bevilgningene til mediesektoren i hovedsak er innfridd, jf. rapport nedenfor.

Mediemangfold

I internasjonal sammenheng ligger antall aviser og utgiversteder i Norge stabilt på et svært høyt nivå. Produksjonstilskuddet har særlig bidratt til vekst i antall små lokalaviser. Ved utgangen av 2016 ble det gitt ut 227 aviser på 186 ulike steder i Norge, hvorav 150 aviser mottok produksjonstilskudd.

Fallet i papiropplaget fortsatte i 2016, men som følge av en sterk vekst i digitale abonnementer falt avisenes totalopplag likevel mindre enn tidligere år. Det digitale opplaget utgjorde 74 pst.

I 2016 var det på FM fem riksdekkende radiokanaler. På DAB var det 11 riksdekkende innholdskonsesjoner, i tillegg til NRKs 15 radiostasjoner. Det var 208 lokalradiokonsesjoner på FM og 67 lokalradiokonsesjoner på DAB.

Ved utgangen av 2016 var det seks lokal-tv-stasjoner som sendte på det digitale bakkenettet. En stor del av lokal-tv-virksomheten har etter hvert flyttet fra lineære tv-stasjoner inn i avishusene.

Økonomi

Medietilsynet gjennomfører årlige undersøkelser av den økonomiske situasjonen i presse og kringkasting. For avishusene gikk det totale driftsoverskuddet ned fra 677 mill. kroner i 2015 til 484 mill. kroner i 2016 (ekskl. produksjonstilskudd). Reklameinntektene ble redusert med om lag 1 mrd. kroner fra 2015 til 2016, tilsvarende 17,6 pst. Nedgangen skyldes i all hovedsak reduserte inntekter fra salg av annonseplass i papirutgavene, men i 2016 gikk også reklameinntektene fra avishusenes digitale utgaver ned. Med unntak av løssalgsavisene økte opplagsinntektene for alle typer aviser i perioden. Mediebedriftenes Landsforbund framhever at det digitale merverdiavgiftsfritaket, som ble innført i mars 2016, har påvirket opplagsutviklingen positivt. Aviser som mottok produksjonstilskudd i 2016 opplevde en svekket lønnsomhet dette året.

Samlet sett ble lønnsomheten i lokalradiobransjen noe svekket i 2016. Om lag halvparten av nedgangen i driftsinntekter skyldes imidlertid at Bauer Medias lokalradiovirksomhet i FM-nettet ble avsluttet. Lokalradioer som ikke inngår i et nasjonalt nettverk har samlet sett dårligere lønnsomhet.

Forskning på medieområdet

I 2016 ble det tildelt 25 mill. kroner gjennom forskningsprogrammet på kultur- og mediesektoren (KULMEDIA) til to nye forskningsprosjekter.

Rådet for anvendt medieforskning (RAM) fordelte om lag 3,6 mill. kroner til 11 forskningsprosjekter i 2016, og 30 000 kroner til fire masteroppgaver.

Institutt for Journalistikk (IJ) mottok 5 mill. kroner i etterutdanningsmidler. Landslaget for lokalaviser fikk 600 000 kroner i kurstilskudd.

NRK – Kringkastingsavgiften

Mål for 2018

NRK er en av Norges viktigste kulturinstitusjoner og et sentralt virkemiddel for å oppnå de mediepolitiske målene. Målet er at NRK skal oppfylle sitt allmennkringkastingsoppdrag side om side med en sunn privat og kommersiell sektor. Allmennkringkastingsoppdraget presiserer de overordnede målene og forventningene til NRK, og er nedfelt i NRK-plakaten og i NRKs vedtekter.

Forslag til kringkastingsavgift for 2018

Kringkastingsavgiften foreslås til 2 657 kroner ekskl. merverdiavgift, og 2 922,7 kroner inkl. 10 pst. merverdiavgift , jf. forslag til vedtak VI, nr. 3.

Det er et grunnleggende prinsipp at kringkastingsavgiften ikke skal finansiere aktiviteter som faller utenfor NRKs allmennkringkastingsoppdrag. Den første linjen i tabellen nedenfor viser NRKs bruttokostnader ved å produsere allmennkringkastingstilbudet. Nettokostnadene framkommer ved at eventuelle andre inntekter enn kringkastingsavgiften trekkes fra bruttokostnadene. Inntekter fra kringkastingsavgiften skal tilsvare NRKs nettokostnader. Eventuelle avvik vil forekomme dersom NRKs kostnader over- eller undervurderes, eller hvis antall lisensbetalere varierer fra år til år.

Tabell 4.15 Tall for NRK AS 2012–20171

(i mill. kr)

År

2012

2013

2014

2015

2016

2017²

Brutto kostnader allmennkringkasting

5 061

5 290

5 432

5 784

5 658

5 658

Andre inntekter fra allmennkringkastingsoppdrag

-42

-37

-53

-54

-53

-22

Kommersielle inntekter

-110

-83

-111

-80

-90

-56

Utbytte fra datterselskaper

0

0

0

0

0

0

Netto kostnader allmennkringkasting

4 909

5 169

5 268

5 650

5 515

5 580

Kringkastingsavgift³

4 950

5 184

5 271

5 412

5 518

5 585

Overskudd/underskudd

41

14

3

-238

2

5

Resultat i pst. av brutto kostnader

0,8

0,3

0,1

-4,3

0,0

0,1

¹ Tallene: brutto kostnader, netto kostnader og kringkastingsavgift er noe endret fra tidligere rapporteringer som følge av endret oppsett. Dette har ikke betydning for rapportert overskudd/underskudd.

² Tallene for 2017 er budsjetterte tall.

³ Inntekter fra kringkastingsavgiften og tilleggsavgifter, inkasso mv.

Rapport 2016

Det er samlet sett departementets vurdering at målet med kringkastingsavgiften ble innfridd i 2016, jf. rapportering nedenfor. NRK AS hadde i 2016 totalt 5,5 mrd. kroner i brutto inntekter fra kringkastingsavgiften. Fordelingen framgår av tabellen.

Tabell 4.16 NRKs inntekter i 2016

(i mill. kr)

NRK AS

Konsern

Inntekter fra kringkastingsavgiften

5 518

5 518

Annen driftsinntekt

161

182

Totalt

5 679

5 699

Antall lisensbetalere økte med 11 000 i løpet av 2016, til om lag to millioner lisensbetalere. Antallet lisenser har aldri vært høyere. Økningen i antall betalere representerte en inntektsøkning (helårsvirkning) for NRK på om lag 29 mill. kroner. Inntektene fra kringkastingsavgiften økte med 106 mill. kroner fra 2015 til 2016.

Regnskapet for NRK AS viser et overskudd på 2,2 mill. kroner. Konsernet fikk et overskudd på 43,2 mill. kroner.

I allmennkringkastingsrapporten for 2016 vurderer Medietilsynet NRKs tilbud som mangfoldig, nyskapende og av høy kvalitet, og mener at NRK har økt samfunnsverdien i innholdstilbudet på alle plattformer. NRKs kanaler på tv og radio utfyller hverandre på en god måte. I tillegg har NRK en rekke digitale radiokanaler med ulike profiler og et omfattende tilbud på internett. NRKs tilbud dekker både brede og smale grupper i befolkningen. Oppslutningen som NRK har i befolkningen viser at NRKs innhold har en samfunnsverdi som når ut til et bredt publikum.

NRK oppgir at 71 pst. av befolkningen mener at de i meget eller ganske stor grad får valuta for kringkastingsavgiften. 86 pst. av alle over 12 år bruker ett eller flere av NRKs tilbud daglig. På Ipsos’ årlige omdømmemåling sier 83 pst. av befolkningen at de har et meget eller ganske godt helhetsinntrykk av NRK. Dette tyder på at NRK fortsatt har en sterk posisjon i befolkningen.

Kap. 337 Kompensasjon for kopiering til privat bruk

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

70

Kompensasjon

46 215

47 000

48 030

Sum kap. 0337

46 215

47 000

48 030

Kapitlet omfatter kompensasjon til rettighetshavere for privat kopiering av lydopptak og film.

Mål for 2018

Det er etter åndsverkloven tillatt å kopiere åndsverk til privat bruk. Rettighetshaverne skal etter loven § 12 gis en årlig kompensasjon over statsbudsjettet.

Budsjettforslag 2018

Post 70 Kompensasjon

Posten gjelder en kompensasjonsordning for kopiering av åndsverk til privat bruk. Ordningen skal gi individuell kompensasjon til rettighetshaverne for lovlig kopiering til privat bruk. Den må ses i sammenheng med kompensasjonsordningen til kollektive formål gjennom Fond for lyd og bilde, kap 320, post 51. Disse to postene utgjør kompensasjon til rettighetshaverne for lovlig privatbrukskopiering etter åndsverkloven.

Rapport 2016

Fordeling av kompensasjonen skjer som et tilskudd til rettighetshaverorganisasjonen Norwaco, som representerer 34 organisasjoner for rettighetshavere til lydopptak og audiovisuelle verk. Beløpet fordeles også til rettighetshavere innen EØS-området i tråd med utvekslingsavtaler. Norwaco innhenter statistikk og opplysninger hvert år som danner grunnlag for fordelingen av kompensasjonsbeløpet internt i Norwaco.

Kap. 339 Pengespill, lotterier og stiftelser

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

67 507

78 410

79 880

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

12 537

8 058

5 070

Sum kap. 0339

80 044

86 468

84 950

Innledning

Kapitlet omfatter driftsmidler til Lotteri- og stiftelsestilsynet. Lotteritilsynet er et tilsynsorgan for forvaltning og kontroll av private lotteri og statlige spill. I tillegg har tilsynet ansvar for fordeling av kompensasjon for merverdiavgift til frivillige lag og organisasjoner og kompensasjon for merverdiavgift ved bygging av idrettsanlegg. Stiftelsestilsynet har ansvaret for tilsyn med og kontroll av alle stiftelser etter stiftelsesloven. Det vises til nærmere omtale av pengespillpolitikken og fordelingen av spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS i Del III.

Mål for 2018

Målene for pengespillfeltet er å

sikre at pengespill skjer i trygge former under offentlig kontroll

forebygge negative konsekvenser av lotteri- og pengespilltilbudet i Norge og ivareta hensynet til spilleavhengige

legge til rette for at overskudd fra pengespill tilfaller helse- og rehabiliteringsformål, samfunnsnyttige og humanitære formål, idrett og kultur

Målet for stiftelsesfeltet er å

sikre en lovlig forvaltning av stiftelser

I tillegg skal tilsynet sikre en forsvarlig forvaltning av ordningene for merverdiavgiftskompensasjon som gjelder for frivillige organisasjoner og bygging av idrettsanlegg.

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på denne posten skal dekke lønns- og driftsutgifter for Lotteri- og stiftelsestilsynet. Bevilgningen skal også dekke tilsynets utgifter til kjøp av tjenester hos Brønnøysundregistrene samt utredningstjenester i regi av departementet m.m.

Utgiftene til lotterirelaterte oppgaver skal dekkes ved refusjon og gebyrer som pålegges driftsleddet i spill- og lotterimarkedet, jf. kap. 3339, post 02 og kap. 5568, post 73. Arbeidsoppgaver etter stiftelsesloven, inkludert en forholdsmessig andel av Lotteri- og stiftelsestilsynets felleskostnader, skal dekkes av avgifter og gebyrer etter stiftelsesloven, jf. kap. 3339, post 04 og kap. 5568, post 71. Bevilgningen skal i tillegg dekke tilsynets arbeid med tilskuddsordningene for merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner og ved bygging av idrettsanlegg. I tillegg er det innarbeidet midler til å dekke tilsynets arbeid knyttet til idrettsanleggsregisteret. Disse midlene har tidligere vært ført på post 21, jf. omtale nedenfor.

Posten er redusert med 2,6 mill. kroner som følge av at det er opprettet et felles sekretariat for klagenemnder under Kulturdepartementet og Nærings- og fiskeridepartementet, jf. kap. 334, post 01 og kap. 912 Klagenemndssekretariatet, post 01 Driftsutgifter på Nærings- og fiskeridepartementets budsjett.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som Lotteri- og stiftelsestilsynet får i merinntekter under kap. 3339, postene 02 og 04 og kap. 5568, post 71 jf. forslag til vedtak II.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen på denne posten dekker utgiftene ved Lotteri- og stiftelsestilsynets oppdragsvirksomhet, herunder utgifter knyttet til arbeidet med nasjonal enhet mot kampfiksing og handlingsplan for spilleproblemer. Videreutvikling og drift av elektroniske løsninger for tilskuddsordninger rettet mot anlegg for idrett, fysisk aktivitet og kulturbygg er nå å anse som en fast oppgave for tilsynet. Utgifter knyttet til dette foreslås derfor budsjettert på post 01, jf. omtalen over.

Bevilgningen kan bare nyttes i samme omfang som det kan skaffes inntekter.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som Lotteri- og stiftelsestilsynet får i merinntekter under kap. 3339, post 07, jf. forslag til vedtak II.

Rapport 2016

Trygg pengespillbruk under offentlig kontroll

Den digitale utviklingen og effekten denne har hatt på risikoen for spilleproblemer har ført til et økt behov for ansvarlighetstiltak.

Ifølge Lotteritilsynets årlige ansvarlighetsrapport for 2016 har Norsk Tipping i all hovedsak gode og tilstrekkelige systemer for å tilby spill i trygge og kontrollerte former. Videre mener tilsynet at arbeidet med ansvarlighet er godt forankret i Norsk Tippings kvalitetssystem og hos selskapets medarbeidere, uavhengig av roller og arbeidsoppgaver. Selskapet har forbedret og tilpasset verktøyene sine slik at spillingen i større grad skjer innenfor ansvarlige rammer. Lotteritilsynet foreslår enkelte forbedringstiltak knyttet til terminalspill, pauser fra spill og informasjonstiltak.

Det viktigste nye ansvarlighetstiltaket i 2016 var Norsk Tippings innføring av en total tapsgrense på 20 000 kroner i måneden på tvers av alle sine spill[6] . Tiltaket forsterker arbeidet med å tilby trygge og ansvarlige reguleringsløsninger i det norske spillmarkedet.

Forebygge negative konsekvenser av lotteri- og pengespill og ivareta hensynet til spilleavhengige

Lotteritilsynet gjennomførte i 2016 revisjon av Norsk Tippings ansvarlighet på tvers av spilltilbudet og selskapets terminalspill, samt revisjon av både Norsk Tipping og Norsk Rikstotos spill gjennom elektroniske kanaler. Norsk Tipping og Norsk Rikstoto har utarbeidet planer for oppfølging av avvik og merknader som ble avdekket i revisjonene.

I 2016 intensiverte Lotteritilsynet arbeidet med det uregulerte pengespillmarkedet. Tilsynet opprettet mange tilsynssaker mot aktører som drev ulovlig markedsføring av utenlandske pengespillselskap på internett. En prioritert oppgave var tilsyn med forbudet mot betalingsformidling fra norske banker til pengespillselskap uten tillatelse i Norge. Etter informasjon fra Lotteritilsynet har noen aktører iverksatt tiltak for å forhindre ulovlig betalingsformidling.

Overskudd fra pengespill til ideelle formål

Norsk Tippings overskudd for 2016 ga om lag 4,3 mrd. kroner til fordeling over tippenøkkelen. Fordelingen er nærmere beskrevet i Del III.

Lotteritilsynet ga i 2016 i overkant av 6 000 tillatelser til private lotterier. Bingo er den største private lotteriformen i Norge. Det var i 2016 en svak nedgang i overskuddet til bingoformålene. Meld. St. 12 (2016–2017) Alt å vinne – Ein ansvarleg og aktiv pengespelpolitikk legger opp til at overføringene til bingoformålene skal økes i framtiden.

Under Grasrotordningen bestemmer spilleren selv hvilket formål som skal motta en andel av innsatsbeløpet. Både utbetalingsbeløp og antall organisasjoner øker. Lotteritilsynet mener at Grasrotordningen samlet sett fungerer godt og er under tilstrekkelig kontroll. Lotteritilsynet førte i 2016 tilsyn med 66 organisasjoner, og av disse ble 35 utestengt eller fikk varsel om utestenging fra ordningen.

Lovlig forvaltning av stiftelser

Stiftelsestilsynet utførte i 2016 flere former for kontroll med stiftelsene. Kontrollene var bl.a. basert på søknader fra stiftelsene, meldinger og tips og tilsynets overvåkning av stiftelsene. Det ble også gjennomført tilsyn i form av prosjekter basert på opplysninger registrert i Stiftelsesregisteret, Enhetsregisteret og Foretaksregisteret. 2016 var, som 2015, preget av flere ressurskrevende tilsynssaker.

Stiftelsestilsynet kartla i 2016 nivået på honorarer og kostnader til styre og administrasjon i norske stiftelser. Kartleggingen viste at det er mye frivillig arbeid. De fleste styrene tar ikke honorar og gjør mye av arbeidet selv. Blant de styrer som tar honorar er nivået stort sett lavt, men variasjonene er store.

Kap. 3339 Inntekter fra spill, lotterier og stiftelser

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

02

Gebyr – lotterier

8 824

6 691

6 691

04

Gebyr – stiftelser

163

259

160

07

Inntekter ved oppdrag

15 664

9 200

6 248

Sum kap. 3339

24 651

16 150

13 099

Post 02 Gebyr – lotterier

Bevilgningen på posten gjelder inntekter fra gebyrer for bl.a. behandling av søknader om godkjenning og autorisasjon av aktører i lotterimarkedet, jf. kap. 339, post 01.

Post 04 Gebyr – stiftelser

Bevilgningen på posten gjelder registreringsgebyret som stiftelser må innbetale ved første gangs registrering i stiftelsesregisteret, jf. § 3 i forskrift 21. desember 2004 nr. 1793 til stiftelsesloven. Årsavgiften for stiftelser blir inntektsført under kap. 5568, post 71. Gebyrinntektene skal, sammen med årsavgiften for stiftelser, dekke kostnader ved drift av Stiftelsestilsynets virksomhet etter stiftelsesloven, herunder driften av stiftelsesregisteret.

Post 07 Inntekter ved oppdrag

Bevilgningen gjelder inntekter knyttet til oppdragsvirksomheten til Lotteri- og stiftelsestilsynet, jf. kap. 339, post 21.

Arbeidet som tilsynet har gjort knyttet til idrettsanleggsregisteret er nå å anse som en fast oppgave. Finansieringen foreslås derfor flyttet fra kap. 339, post 21 og kap. 3339, post 07 til kap. 339, post 01 og kap. 5568, post 73.

Kap. 5568 Sektoravgifter under Kulturdepartementet

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

71

Årsavgift – stiftelser

24 376

24 164

24 263

72

Vederlag TV 2

11 130

73

Refusjon – Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS

38 410

39 461

43 040

74

Avgift – forhåndskontroll av kinofilm

4 625

5 500

5 500

75

Kino- og videogramavgift

27 593

34 000

34 000

Sum kap. 5568

106 134

103 125

106 803

Innledning

Kapitlet omfatter årsavgift fra stiftelser, refusjoner etter kontroll av pengespill, avgift fra forhåndskontroll av film og kino- og videogramavgift.

Budsjettforslag 2018

Post 71 Årsavgift – stiftelser

Posten gjelder den årlige avgiften som alle stiftelser registrert i stiftelsesregisteret må betale i henhold til § 4 i forskrift 21. desember 2004 nr. 1793 om stiftelsesloven.

Post 73 Refusjoner – pengespill

Posten gjelder refusjoner for utgiftene ved kontroll av spillene til Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS.

Arbeidet som tilsynet har gjort knyttet til idrettsanleggsregisteret er nå å anse som en fast oppgave. Finansieringen foreslås derfor flyttet fra kap. 339, post 21 og kap. 3339, post 07 til kap. 339, post 01 og kap. 5568, post 73.

Post 74 Avgift – forhåndskontroll av film for visning

Avgiften finansierer Medietilsynets utgifter knyttet til forhåndskontroll av film.

Post 75 Kino- og videogramavgift

Inntektene på denne posten omfatter avgift på omsetning av kinobilletter og avgift på videogram for omsetning i næring, jf. §3 i lov om film og videogram.

Avgiften foreslås videreført på samme nivå som i 2017, med kr 3,50 per videogram, jf. forslag til vedtak VI, nr. 2.

Programkategori 08.40 Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn (kap. 340–342)

Utgifter under programkategori 08.40 fordelt på kapitler

(i 1 000 kr)

Kap.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

340

Den norske kirke

1 918 285

2 286 423

2 085 350

-8,8

341

Tilskudd til trossamfunn m.m.

307 873

344 234

358 461

4,1

342

Kirkebygg og gravplasser

122 637

150 101

125 872

-16,1

Sum kategori 08.40

2 348 795

2 780 758

2 569 683

-7,6

Utgifter under programkategori 08.40 fordelt på postgrupper

(i 1 000 kr)

Post-gr.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

01–01

Driftsutgifter

1 397 053

66 151

66 741

0,9

21–23

Spesielle driftsutgifter

29 895

60–69

Overføringer til kommuner

43 566

33 708

33 341

-1,1

70–89

Overføringer til private

878 281

2 680 899

2 469 601

-7,9

Sum kategori 08.40

2 348 795

2 780 758

2 569 683

-7,6

Innledning

Under programkategorien hører statens bevilgninger til Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn, jf. kap. 340 og 341. Også statens bevilgninger til Nidaros domkirkes restaureringsarbeider, foruten statstilskudd til tiltak innen kirkebygg- og gravplassforvaltningen, budsjetteres under kategorien, jf. kap. 342. Opplysningsvesenets fond hører også inn under kategorien.

Departementets hovedoppgaver under programkategorien gjelder dels forvaltningen av lovgivningen for tros- og livssynssamfunn, herunder gravferdsloven, helligdagsloven og loven om Opplysningsvesenets fond, dels forvaltningen av de bevilgninger og tilskuddsordninger som gjelder på tros- og livssynsfeltet.

Mål

Grunnloven § 16 danner grunnlaget for statens tros- og livssynspolitikk og for statens forhold til Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn:

«Alle innbyggere i riket har fri religionsutøvelse. Den norske kirke, en evangelisk-luthersk kirke, forblir Norges folkekirke og understøttes som sådan av staten. Nærmere bestemmelser om Kirkens ordning fastsettes ved Lov. Alle tros- og livssynssamfunn skal understøttes på lik linje.»

Tros- og livssynsfrihet er en grunnleggende verdi og rettighet i et demokratisk samfunn. Staten har ansvar for å beskytte denne friheten og for å legge til rette for at tros- og livssynsfriheten skal kunne utøves i praksis.

Grunnlovens overordnete formål i § 2 om å «sikre demokratiet, rettsstaten og menneskerettighetene» skal også ligge til grunn for statens støtte til tros- og livssynsrelatert virksomhet. Virksomheten i tros- og livssynssamfunn som mottar tilskudd fra staten, må ikke innrettes slik at den bryter med disse prinsippene.

Lov- og utredningsarbeid

Både endringene i befolkningens religiøse sammensetning, det økende antallet tros- og livssynssamfunn som mottar økonomisk støtte fra det offentlige, og den rettslige selvstendiggjøringen av Den norske kirke har aktualisert behovet for å gjennomgå lovgivningen om Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn. Stålsett-utvalget fremmet i NOU 2013: 1 Det livssynsåpne samfunn forslag om ny lovgivning på feltet.

Regjeringen har nylig sendt på høring utkast til ny, felles lov om tros- og livssynssamfunn. Høringsfristen er 31. desember 2017. I høringsnotatet foreslås endringer som innebærer en samlet revisjon av lovgivningen for alle tros- og livssynssamfunn. Dagens tre lover på området (kirkeloven, trossamfunnsloven og loven om livssynssamfunn) foreslås opphevet og erstattet av en felles lov. Lovforslaget viderefører en offentlig finansiering av Den norske kirke og en tilsvarende støtte til de andre tros- og livssynssamfunnene. Lovforslaget betyr en ytterligere selvstendiggjøring av Den norske kirke og større likebehandling av Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn. Forslaget skal samtidig ivareta Den norske kirkes særlige stilling etter Grunnloven. En nærmere redegjørelse for innholdet i lovforslaget er gitt under kap. 340 og 341.

Tros- og livssynspolitiske spørsmål gjør seg gjeldende på mange samfunnsområder og har fått mye oppmerksomhet i samfunnsdebatten. Departementet arbeider også med en stortingsmelding om en helhetlig tros- og livssynspolitikk. Meldingen vil drøfte tros- og livssynspolitiske tema i en større samfunnsmessig ramme, med formål å legge til rette for tjenlige og praktiske løsninger.

Videre tar departementet også sikte på å utarbeide en egen stortingsmelding om Opplysningsvesenets fond, se nærmere omtale til sist i programkategorien. Regjeringen oppnevnte 17. juni 2016 et utvalg som på bredt grunnlag skal utrede spørsmålet om søndagsstengte butikker. Utvalget skal levere sin utredning høsten 2017.

Kap. 340 Den norske kirke

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

1 333 018

21

Spesielle driftsutgifter

29 895

70

Rammetilskudd til Den norske kirke

1 969 173

1 991 100

71

Tilskudd til Sjømannskirken – Norsk kirke i utlandet

88 170

92 250

94 250

72

Tilskudd til egenkapital for Den norske kirke

100 000

73

Tilskudd til Den norske kirke – oppgjør av feriepengeforpliktelser

125 000

75

Tilskudd til trosopplæring og andre kirkelige formål, kan overføres

467 202

Sum kap. 0340

1 918 285

2 286 423

2 085 350

Innledning

Fra 1. januar 2017 fikk Den norske kirke status som eget rettssubjekt, skilt fra staten, jf. Innst. 256 L (2016–2017) og Prop. 55 L (2016–2017). Kirkelige virksomheter som tidligere var en del av statsforvaltningen, ble da overført til det nye rettssubjektet. Statens bevilgninger til Den norske kirke omfatter de samme formålene som før, men bevilgningene gis nå i form av et samlet tilskudd som Kirkemøtet disponerer. Tidligere bevilgninger på postene 01, 21 og 75 er derfor slått sammen og føres på post 70. Til Sjømannskirken er det fortsatt budsjettert med et særskilt tilskudd.

I 2017 er det på post 01 ført lønnsutgifter for embetsmenn som motsatte seg overføring fra staten til Den norske kirke, mot tilsvarende innsparing under kap. 340, post 70. For 2018 er disse lønnsutgiftene budsjettert under kap. 300, post 01. I forbindelse med utskillingen av Den norske kirke ble det i 2017 bevilget midler til kirken for oppgjør av feriepengeforpliktelser pådratt i 2016 og et egenkapitaltilskudd for å sikre forsvarlig drift. Dette var engangsbevilgninger for 2017.

Mål 2018

Bevilgningene under kapitlet skal støtte opp under Den norske kirke som folkekirke, i samsvar med Grunnloven § 16. Fra dette er utledet følgende mål:

Den norske kirke skal være en landsdekkende, lokalt forankret kirke.

Den norske kirke skal ha en oppslutning som bekrefter dens karakter som folkekirke.

Den norske kirke skal formidle evangelisk-luthersk tro og tradisjon og tilby trosopplæring til alle døpte barn.

Den norske kirke skal være organisert i samsvar med demokratiske prinsipper og verdier.

Målene er retningsgivende for anvendelsen av bevilgningene. Det vil ligge til Den norske kirke å bestemme hvilke mål kirken ellers skal ha for sin virksomhet.

Ny lovgivning

For Den norske kirke gjelder i dag lov 7. juni 1996 nr. 31 om Den norske kirke. Loven inneholder relativt detaljerte bestemmelser, blant annet om kirkens organisering. Den regulerer også den økonomiske ansvarsfordelingen mellom staten og kommunene på kirkens område. Staten finansierer prestetjenesten og kirkens nasjonale og regionale forvaltning, mens kirkens lokale virksomhet i hovedsak finansieres av kommunene.

Departementet har nylig sendt på høring et utkast til en felles lov for alle tros- og livssynssamfunn, jf. også omtale under kap. 341. Forslaget følger opp regjeringsplattformen, der det går fram at regjeringen vil utarbeide en helhetlig lov om tros- og livssynssamfunn. Formålet er både å forenkle lovgivning og finansieringsordninger på feltet, og å få bedre samordning og større likhet mellom lovgivningen for Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn. Særlige bestemmelser om Den norske kirke er foreslått tatt inn i et eget kapittel i loven. Disse er av rammekarakter og betyr en nedbygging av statens lovregulering av Den norske kirke, slik at kirken får større selvstendighet og frihet blant annet til å organisere seg. Soknet som den grunnleggende enheten i Den norske kirke, føres videre.

Spørsmålet om Den norske kirke fortsatt bør ha en todelt finansiering over henholdsvis statsbudsjettet og kommunebudsjettene eller fullt ut bør finansieres av staten, reises som to alternativer i høringsnotatet. Departementet har ikke tatt stilling i spørsmålet. Lokalkirkens ansvar for de allmenne gravplassene foreslås videreført som normalordning.

Forslag om endringer i lovgivningen og tilskuddsordningene for andre tros- og livssynssamfunn er omtalt under kap. 341 nedenfor.

Den norske kirke som folkekirke

Gjennom Grunnloven § 16 har staten påtatt seg en forpliktelse til fortsatt aktiv understøttelse av Den norske kirke som folkekirke.

I et samfunn preget av økende tros- og livssynsmangfold ser departementet en fornying av de rettslige rammene for Den norske kirke som et vesentlig bidrag i utviklingen av Den norske kirke som folkekirke. De utfordringene Den norske kirke står overfor som folkekirke, handler imidlertid også om hvordan kirken innretter sin virksomhet, hvordan det kirkelige demokratiet blir ivaretatt og hvordan kirkens økonomiske og personellmessige ressurser blir benyttet. Folkekirkens framtid vil dessuten være avhengig av hvordan kirken møter sine medlemmer gjennom gudstjenestene, trosopplæringen, de kirkelige handlingene og i kirkens diakonale arbeid. I et folkekirkeperspektiv er dessuten kirkens rolle som formidler av og aktør og arena for kultur og tradisjon et viktig innsatsområde. Med den selvstendigheten Den norske kirke nå har, ligger det til Den norske kirke selv å ta stilling til strategier og tiltak for å opprettholde og styrke Den norske kirke som folkekirke.

Budsjettforslag 2018

Post 70 Rammetilskudd til Den norske kirke

På posten budsjetteres statens tilskudd til driften av det nye rettssubjektet for Den norske kirke, dvs. kirkens prestetjeneste og kirkens regionale og nasjonale organer. I tillegg disponeres tilskuddet til trosopplæring, diakoni m.m. i Den norske kirkes menigheter. Det kan også ytes midler til andre kirkelige instanser og organisasjoner som kan bidra til å oppfylle målet med bevilgningen. Det er Kirkemøtet som disponerer tilskuddet og bestemmer prioritering og fordeling mellom formålene. Tilskuddet kan ikke nyttes til å avlaste kommunene for deres lovpålagte utgifter etter kirkeloven § 15.

I rammetilskuddet inngår kompensasjon for kirkens pensjonspremie til Statens pensjonskasse (SPK). For 2018 er kompensasjonen trappet opp med 3,1 mill. kroner som følge av at kirkens premie til SPK fra 2017 også omfatter pensjonspremie for de som blir pensjonert etter 1. januar 2017.

Forslaget til statstilskudd til Den norske kirke for 2018 må ses i sammenheng med den betydelige økningen i statstilskuddet for 2017. I budsjettforslaget for 2018 er det også tatt hensyn til at det foreligger rasjonaliseringspotensiale for kirken ved at 15 statskirkelige virksomheter ble slått sammen til én virksomhet i 2017.

Post 71 Tilskudd til Sjømannskirken – Norsk kirke i utlandet

Sjømannskirken ivaretar den kirkelige betjeningen av nordmenn i utlandet på vegne av Den norske kirke. Sjømannskirken har et nært samarbeid med Utenriksdepartementet for å yte bistand til nordmenn i utlandet.

I tillegg til statstilskuddet blir Sjømannskirkens virksomhet finansiert gjennom gaver fra private og tilskudd fra blant annet oljeselskap og rederinæringen. Sjømannskirkens hovedregnskap, som inkluderer alle personalutgifter, viste i 2016 samlede utgifter på 170 mill. kroner. I tillegg kommer utgifter ved utestasjonene.

Rapport 2016

Omtalen ovenfor under kap. 340, post 70 gjelder statens finansiering av Den norske kirke, blant annet prestetjenesten, sentrale og regionale organer (Kirkerådet og bispedømmerådene), trosopplæring m.m. Kommunene finansierer kirkens lokale virksomhet, blant annet drift og vedlikehold av kirkebyggene og gravplassene. Gjennomgangen nedenfor gjelder for kirkens virksomhet samlet sett og tar utgangspunkt i de målene som gjaldt for statens bevilgninger i 2016.

Den norske kirke skal være en landsdekkende, lokalt forankret folkekirke

Den norske kirke er organisert i om lag 1 200 sokn. Det holdes regelmessig gudstjenester i de nær 1 630 kirkebyggene som er knyttet til Den norske kirke. En landsdekkende prestetjeneste er en forutsetning for at Den norske kirke skal forbli en folkekirke. Antallet årsverk for prester har de senere årene ligger stabilt på om lag 1 250.

De kommunale bevilgningene til Den norske kirke disponeres av det kirkelige fellesrådet i kommunen. Fellesrådene har også andre inntekter, blant annet ved utleie av kirkebyggene og gjennom avgifter i forbindelse med gravplassforvaltningen.

Tabellen nedenfor viser utviklingen i fellesrådenes inntekter og utgifter fra 2015 til 2016. Oversikten er framstilt på bakgrunn av regnskapstall som fellesrådene har rapportert til Statistisk sentralbyrå.

Tabell 4.17 De kirkelige fellesrådenes inntekter og utgifter 2015–2016

(i mill. kroner)

2015

2016

Endring

i pst. 15/16

Driftsinntekter

4 559

4 494

-1,4

Driftsutgifter

4 373

4 372

0,0

Investeringsinntekter

1 016

946

-6,9

Investeringsutgifter

819

1 006

22,8

Som det framgår, ble driftsinntektene redusert med 65 mill. kroner fra 2015 til 2016, mens driftsutgiftene var uendret. Netto driftsresultat, som viser driftsoverskudd etter at renter og avdrag er betalt, var for fellesrådene samlet på 85 mill. kroner i 2016 mot 147 mill. kroner i 2015.

Av fellesrådenes driftsinntekter utgjorde de kommunale overføringene vel 3,0 mrd. kroner både i 2015 og 2016. Justert for et barnehagetilskudd på vel 70 mill. kroner, som fra 2016 ble overført fra Bergen kommune til et særskilt selskap og ikke lenger til fellesrådet, økte de kommunale overføringene til fellesrådene med 2,1 pst. fra 2015 til 2016. Til sammenligning ble lønns- og prisveksten i kommunesektoren for samme periode beregnet til 2,6 pst. I tillegg ble det overført 730 mill. kroner fra kommunene for dekning av fellesrådenes investeringsutgifter i 2016, mot 582 mill. kroner i 2015.

Under kap. 342 er det gitt en nærmere omtale av fellesrådenes drifts- og investeringsutgifter til kirkebyggene og gravplassene, jf. kap. 342, Rapport 2016.

Den norske kirke skal ha en oppslutning som bekrefter dens karakter som folkekirke

De mest brukte måltallene for oppslutningen om Den norske kirke som folkekirke, er utviklingen i antallet medlemmer i Den norske kirke, oppslutningen om kirkelige handlinger (dåp, konfirmasjon, vigsel og gravferd) samt antallet gudstjenester og gudstjenestedeltakelse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over utviklingen fra 2015 til 2016.

Tabell 4.18 Nøkkeltall for oppslutningen om Den norske kirke i 2016

2016

Endring fra 2015

Medlemmer og tilhørige i Dnk

3 758 070

-41 296

Andel av befolkningen

71,5

-1,1

Innmeldte

3 147

1 209

Utmeldte

41 024

25 538

Døpte

32 561

-1 555

Andel døpte av antall fødte

55,3

-2,5

Andel døpte av ettåringer der minst én forelder er medlem

76,7

1,0

Konfirmerte

37 420

-2 107

Andel konfirmerte av 15-åringer totalt

60,0

-1,5

Andel konfirmerte av 15-åringer som er medlem

85,0

-2,0

Kirkelige gravferder

36 150

-647

Andel kirkelige gravferder av døde

88,8

Deltakere på gudstjenester totalt

5 685 138

-84 894

Deltakere per gudstjeneste

90,9

-2,3

Kilde: SSB og kirken.no.

Som det framgår, var 71,5 pst. av befolkningen medlemmer av Den norske kirke i 2016. Dette er 90 000 færre enn for fire år siden, og 41 000 færre enn i 2015. Det høye antallet utmeldinger i 2016 skyldes trolig lanseringen av en elektronisk portal for inn- og utmelding i Den norske kirke. Den elektroniske løsningen er trolig også årsaken til at antallet innmeldinger gikk vesentlig opp sammenliknet med tidligere år.

Antallet deltakere på gudstjenester fortsetter å ha en svak nedadgående trend. I 2016 ble det avholdt over 62 000 gudstjenester med til sammen nærmere 5,7 mill. deltakere. Dette er nærmere 85 000 færre deltakere enn året før. Nedgangen i gudstjenestedeltakelsen gjelder først og fremst den tradisjonelle søn- og helligdagsgudstjenesten. Deltakelsen på gudstjenester utenom søn- og helligdager viste i 2016 for første gang på flere år en økning.

Statistikk fra SSB og kirkens medlemsregister viser i tillegg at det i 2016 ble gjennomført 36 000 gravferdsseremonier, som tilsvarer nærmere 90 pst. av alle gravferder, og i overkant av 7 500 vigsler.

Tallene ovenfor bekrefter at Den norske kirke fortsatt har stor oppslutning, men at oppslutningen etter noen variabler viser svak nedgang.

Den norske kirke er karakterisert som folkekirke også gjennom den kulturhistorien kirken er en tradisjonsbærer av, og gjennom de kunst- og kulturuttrykkene kirken formidler. Omfanget av profesjonelt og frivillig arbeid innen blant annet diakonale tiltak og kulturarrangementer for barn, ungdom, voksne og eldre er betydelig. I 2016 ble det arrangert over 10 000 konserter og nærmere 3 000 andre kulturarrangementer i kirkene, med totalt over 1,7 millioner besøkende. I tillegg har Den norske kirke bortimot 2 000 kor med nærmere 36 000 medlemmer, og tallet på frivillige medarbeidere totalt var i 2016 passert 93 000. Antallet har vært jevnt økende de siste fem årene. Det samme har antallet deltakere på konserter og kulturarrangementer.

Den norske kirke skal formidle evangelisk-luthersk tro og tradisjon og tilby trosopplæring til alle døpte barn

Kirkens formidling av evangelisk-luthersk tro og tradisjon er i særlig grad et ansvar for kirkens prester. Dette skjer blant annet ved gudstjenestene, under de kirkelige handlingene og ved annet forkynnende arbeid. For å bedre balansere forholdet mellom arbeid og fritid inngikk departementet høsten 2015 ny arbeidstidsavtale for prestene, med utløp 31. desember 2016. Mens prestenes arbeidstid tidligere ikke var timeregulert, ble den ved arbeidstidsavtalen satt til 35,5 timer per uke for de fleste prestene. Det ble i forbindelse med avtalen reist spørsmål om den ville gi uheldige konsekvenser for det kirkelige tjenestetilbudet. Gudstjenestetall m.m. for 2016, jf. tabellen over, viser at dette ikke synes å ha skjedd.

Trosopplæringsreformen, som innebærer et systematisk og sammenhengende trosopplæringstilbud til alle døpte fram til fylte 18 år, er videreført i 2016. Alle landets menigheter er innlemmet i reformen og mottar midler bevilget under kap. 340, post 70 for å tilby trosopplæring. Ifølge Kirkerådet er det i gjennomsnitt etablert 13,5 tiltak per menighet, med en gjennomsnittlig oppslutning fra målgruppen på 33 pst.

Den norske kirke skal være organisert i samsvar med demokratiske prinsipper og verdier

Det kirkelige demokratiet er basert på dåpen som eneste vilkår for medlemskap, stemmerett og valgbarhet. Medlemmer som i valgåret vil ha fylt 15 år, har stemmerett, mens man må være stemmeberettiget og ha fylt 18 år for å være valgbar. Valgperioden er fire år, og valgordningene, som ble endret i 2012 for å sikre sterkere demokratisk legitimitet og forankring hos kirkemedlemmene, består i dag av en kombinasjon av direkte og indirekte valg.

Direkte valg av leke medlemmer til bispedømmerådene og valg til menighetsråd faller i tid og sted sammen med valgene til fylkesting og kommunestyrer. Neste gang det avholdes valg er dermed i 2019. Kirkemøtet, som er det øverste demokratisk valgte organ i Den norske kirke, består i all hovedsak av medlemmene i de elleve bispedømmerådene. Kirkemøtet velger et Kirkeråd, som har ansvar for det forberedende og iverksettende arbeidet og for øvrig leder arbeidet mellom Kirkemøtets samlinger.

Kirkemøtet 2016–2020 består av 53 pst. kvinner, mens gjennomsnittsalderen på samtlige delegater er 47 år.

Kap. 3340 Den norske kirke

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

49 851

02

Inntekter ved oppdrag

28 367

Sum kap. 3340

78 218

Som følge av utskillingen av Den norske kirke fra staten 1. januar 2017 er det ikke ført opp bevilgningsforslag for 2017 og 2018.

Kap. 341 Tilskudd til trossamfunn m.m.

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

70

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning

291 405

332 244

346 251

75

Tilskudd til private kirkebygg

4 972

78

Ymse faste tiltak

11 496

11 990

12 210

Sum kap. 0341

307 873

344 234

358 461

Innledning

Kapitlet omfatter i første rekke de lovregulerte tilskuddene til tros- og livssynssamfunn utenom Den norske kirke, jf. post 70 og lov 13. juni 1969 nr. 25 om trudomssamfunn og ymist anna og lov 12. juni 1981 nr. 64 om tilskott til livssynssamfunn. Etter dagens lov- og regelverk får samfunnene tilskudd fra både stat og kommune som omtrent svarer til henholdsvis statens og kommunenes budsjetterte utgifter til Den norske kirke, målt per medlem. I tillegg gis det fra kapitlet driftstilskudd til paraplyorganisasjoner for tros- og livssynssamfunn og til tros- og livssynsdialog. Tilskudd til privateide kirkebygg på post 75 er avviklet.

Mål for 2018

Følgende mål er lagt til grunn for bevilgningene under kapitlet:

å støtte tros- og livssynsmessig virksomhet utenom Den norske kirke

å støtte dialog og samarbeid mellom tros- og livssynssamfunnene

å bidra til offentlig debatt og kunnskapsutvikling om tros- og livssynspolitiske spørsmål

Ny lovgivning

Gjennom Grunnloven § 16 har staten forpliktet seg til å understøtte Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn. Statens aktive tros- og livssynspolitikk har først og fremst som formål å bidra til at tros- og livssynsfriheten skal kunne utøves i praksis. Dette innebærer en tilrettelegging både materielt sett gjennom tilskudd og ved rettslig regulering.

Siden dagens trossamfunnslov ble vedtatt i 1969 har det skjedd vesentlige samfunnsmessige og rettslige endringer av betydning for hvordan staten økonomisk og rettslig skal legge til rette for tros- og livssynsutøvelse. Blant annet har det religiøse og kulturelle mangfoldet i samfunnet økt betydelig. Tros- og livssynsmangfoldet har medført at det i dag er nær 800 tros- og livssynssamfunn som mottar tilskudd fra stat og kommune, mot 500 for femten år siden. I den samme perioden har antallet tilskuddstellende medlemmer i samfunnene doblet seg – fra 300 000 til mer enn 600 000. Andelen av befolkningen som ikke regner seg som religiøse, eller som ikke har en tilknytning til et bestemt tros- eller livssynssamfunn, er også økende.

Lovgivningen og tilskuddsordningene er ikke godt nok tilpasset dette mangfoldet og bør forenkles og fornyes. I tillegg bør lovgivningen endres slik at den i større grad likebehandler tros- og livssynssamfunnene, inkludert Den norske kirke.

I forslaget til felles lov for tros- og livssynssamfunn som departementet nylig har sendt på høring, samles den rettslige reguleringen og tilskuddene som i dag er fordelt på to lover og tre tilskuddsordninger for samfunn utenom Den norske kirke, i én lov og én ordning. Departementet foreslår i tillegg at kommunenes ansvar for tilskudd til tros- og livssynssamfunn utenom Den norske kirke overtas av staten. Dette er grep som vil gi forenklingsgevinster både for det offentlige og tros- og livssynssamfunnene. Av forenklings- og effektiviseringshensyn foreslår departementet også at tros- og livssynssamfunn må ha minst 500 medlemmer over 15 år for å kunne få tilskudd.

Tros- og livssynsfellesskap gir mening, tilhørighet og identitet til mange mennesker. Organisert tros- og livssynsutøvelse gir møteplasser som kan bidra til trivsel, læring og demokratibygging, samt arenaer for samtaler om tro, tvil og etikk som er grunnleggende for den enkelte og for samfunnet. Mange tros- og livssynssamfunn bidrar dessuten med rammer for ritualer i viktige livsfaser. Økonomisk støtte til et mangfold av tros- og livssynssamfunn kan være et bidrag til en bedre offentlig samtale om hva slags samfunn vi er og skal være.

Tros- og livssynsmessig virksomhet kan imidlertid også være konfliktskapende og bidra til å svekke oppslutningen om fellesskapets normer og verdier. I departementets lovforslag presiseres det gjeldende kravet om at tros- og livssynssamfunn som mottar tilskudd, ikke skal krenke «rett og moral» eller «rett og sømd». Kravet om at tros- og livssynssamfunn skal følge norsk lov er tydeliggjort. Også andre forhold, for eksempel oppfordring eller støtte til handlinger som alvorlig krenker andres rettigheter og friheter, skal etter forslaget kunne føre til tap av tilskudd. Barns rettigheter er særlig løftet fram. Tilskuddsvilkårene som foreslås, skal også gjelde for Den norske kirke.

Departementet mener at et lovmessig hinder mot uønsket utenlandsk finansiering av tros- og livssynsamfunn i Norge, best kan etableres ved å stille som vilkår for tilskudd at samfunnene ikke kan ta imot støtte fra stater som ikke praktiserer tros- og livssynsfrihet.

Tros- og livssynsdialog

En økende bevissthet om tros- og livssynsmangfoldet synliggjør også viktige samfunnsutfordringer. Det er behov for å skape inkluderende fellesskap og forebygge utenforskap og parallellsamfunn. På tros- og livssynsområdet er dialog et viktig verktøy for å bygge felleskap på tvers av skillelinjer og en viktig kilde til kunnskap om andre tros- og livssynstradisjoner. Dialogen kan også være konfliktdempende og minske fordommer og polarisering med bakgrunn i oppfatninger om, eller på grunnlag av, tro eller livssyn.

Budsjettforslag 2018

Post 70 Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning

Tilskuddet til tros- og livssynssamfunn utenom Den norske kirke gis som et kronebeløp per medlem, basert på statens budsjetterte utgifter til Den norske kirke per kirkemedlem. Utgifter til Den norske kirke som gjelder alle innbyggere, inngår ikke i tilskuddssatsen. Bevilgningsbehovet på posten bestemmes dermed av tre faktorer: Statens budsjetterte utgifter til Den norske kirke, antallet medlemmer i Den norske kirke og antallet medlemmer i vedkommende samfunn. I bevilgningsforslaget for 2018 er det tatt hensyn til at antallet medlemmer i tros- og livssynssamfunn utenom Den norske kirke ventes å stige.

Størstedelen av beregningsgrunnlaget for tilskuddssatsen for 2018 består av statens budsjetterte utgifter under kap. 340, post 70. I beregningsgrunnlaget for 2018 er det som i 2017 gjort fradrag for en andel av statens tilskudd til dekning av kirkens pensjonspremie og for den delen av tilskuddet til Den norske kirke som følger av at prestenes tjenesteboligordning ble avviklet i 2015.

I høringsutkastet til ny lov om tros- og livssynssamfunn er det tatt opp forslag om endringer i dagens tilskuddsordninger, jf. omtalen av høringssaken under kap. 340.

Post 78 Ymse faste tiltak

På posten gis det driftstilskudd til dialog- og paraplyorganisasjoner på tros- og livssynsfeltet. Organisasjonene er sammenslutninger av ulike tros- og livssynssamfunn og er i seg selv viktige bidrag til tros- og livssynsdialogen. Et særtrekk ved den norske tros- og livssynsdialogen er at den omfatter både religioner og sekulære livssyn. Organisasjonene bidrar til samarbeid på tvers av religioner og livssyn og er dialogpartnere for myndighetene i spørsmål som berører tros- og livssynssamfunnene. Driftsstøtten knytter seg særlig til de oppgavene organisasjonene har som brobyggere overfor ulike tros- og livssynssamfunn, andre organisasjoner på tros- og livssynsfeltet, sivilsamfunnet og det offentlige. Driftstilskuddet til Samarbeidsrådet for tros- og livssynssamfunn og Norges Kristne Råd foreslås videreført i 2018, men ikke driftstilskuddet til Islamsk Råd Norge. Med bakgrunn i forutsetningene for driftstilskuddet er også halvparten av tilskuddet til Islamsk Råd Norge for 2017 holdt tilbake. Departementet vil komme tilbake til dette på egnet måte.

På posten tildeles også enkelttilskudd til dialogformål, offentlig debatt og kunnskapsutvikling på tros- og livssynsfeltet, etter forutgående utlysning og søknadsbehandling. Avsetningen er foreslått økt med 1,4 mill. kroner for 2018.

I tillegg omfatter posten tilskudd til kurstilbudet «Å være religiøs leder i det norske samfunnet» ved Det teologiske fakultetet ved Universitetet i Oslo. Kurset er rettet mot religiøse ledere med utenlandsk bakgrunn i Norge.

Bevilgningen på posten er budsjettert med slik fordeling som framgår av vedlegg 1.

Rapport 2016

Hovedmålet for bevilgningene i 2016 var å støtte tros- og livssynsmessig virksomhet utenom Den norske kirke. Videre var det et mål å støtte dialog og samarbeid mellom tros- og livssynssamfunnene og tiltak som bidrar til å forebygge radikalisering.

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn

I 2016 ble det utbetalt 291,4 mill. kroner i statlig tilskudd til tros- og livssynssamfunn utenom Den norske kirke. Satsen som ble brukt for beregning av statstilskudd for 2016, var 472 kroner per medlem. Om lag 780 tros- og livssynssamfunn fremmet krav om tilskudd for i alt 622 000 tilskuddstellende medlemmer i 2016. Tilskuddsberettigede tros- og livssynssamfunn mottar tilskudd både fra staten og kommunene. Det samlede kommunale tilskuddet utgjør som regel et noe høyere beløp enn det statlige tilskuddet.

Tabell 4.19 Medlemmer i tros- og livssynssamfunn utenom Den norske kirke fordelt på religion/livssyn1

2006

2010

2016

Medlemstall

Pst.

Medlemstall

Pst.

Medlemstall

Pst.

Buddhisme

9 934

2,6

13 376

3,0

18 817

3,0

Islam

72 023

18,8

98 953

22,0

148 189

23,8

Kristendom

216 141

56,4

245 664

54,6

349 083

56,1

Andre religioner

8 141

2,1

8 992

2,0

16 195

2,6

Livssynssamfunn

77 271

20,1

82 890

18,4

89 758

14,4

Totalt

383 510

100,0

449 875

100,0

622 042

100,0

¹ Tabellen omfatter kun tilskuddstellende medlemmer i tros- og livssynssamfunnene.

Kilde: Statistisk sentralbyrå.

Tilskudd til privateide kirkebygg

Kulturdepartementet mottok 19 søknader om tilskudd til privateide kirkebygg. 13 søkere fra ti fylker oppfylte tilskuddskravene. Det ble til sammen utbetalt 5 mill. kroner.

Tros- og livssynsdialog

Departementet ga i 2016 driftstilskudd til Samarbeidsrådet for tros- og livssynssamfunn, Norges Kristne Råd og Islamsk Råd Norge, i alt 7,7 mill. kroner. Islamsk Råd Norge fikk opprinnelig økt driftstilskudd til styrking av sekretariatet for 2016, men 480 000 kroner ble holdt tilbake på bakgrunn av forsinkelser i ansettelsesprosessen. I tillegg er det utbetalt ca. 3,1 mill. kroner til tolv konkrete dialogtiltak etter søknad.

Kap. 342 Kirkebygg og gravplasser

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

64 035

66 151

66 741

60

Rentekompensasjon – kirkebygg, kan overføres

43 566

33 708

33 341

70

Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser

15 036

44 560

19 990

71

Tilskudd til regionale pilegrimssentre

5 682

5 800

Sum kap. 0342

122 637

150 101

125 872

Innledning

Kapitlet omfatter i første rekke statens bevilgninger til Nidarosdomen og Erkebispegården. Bygningsanlegget forvaltes av Nidaros domkirkes restaureringsarbeider. Fra kapitlet gis også tilskudd til kirkebygg under rentekompensasjonsordningen for kirkebygg, tilskudd til sentrale tiltak for å styrke den lokale forvaltningen av kirkebyggene og gravplassene, tilskudd til regionale pilegrimssentre og tilskudd til vedlikehold av utenlandske krigsgraver i Norge.

I 2017 ble det på post 70 gitt et særskilt tilskudd på 25 mill. kroner til istandsetting av ni kirkebygg som en del av tiltakspakken mot økt ledighet.

Mål for 2018

Nidarosdomen og Erkebispegården skal planmessig sikres, vedlikeholdes og restaureres basert på forskning og etter gjeldende internasjonale restaureringsprinsipper.

Nidarosdomens og Erkebispegårdens historie skal formidles til publikum. Formidlingen skal skape refleksjon og forståelse, ta i bruk moderne metoder og være tilpasset ulike målgrupper.

NDR skal opprettholde og videreutvikle sin posisjon som et nasjonalt kompetansesenter for restaurering av verneverdige bygninger i stein.

Pilegrimssatsingen skal bidra til verdiskaping og positiv utvikling langs St. Olavsveiene til Trondheim. Den skal ha en tydelig kirkelig forankring og samtidig være åpen og inkluderende for mennesker med ulik tro, kultur og tradisjon.

Gravplassene skal holdes i hevd og forvaltes med den verdighet som deres egenart tilsier.

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider

Den fremste oppgaven til Nidaros domkirkes restaureringsarbeider (NDR) er å ivareta det bygningsmessige vedlikeholdet av Nidaros domkirke. Restaureringen av domkirken ble påbegynt i 1869 og ble regnet som avsluttet i 2001. Det antikvariske vedlikeholdet er en kontinuerlig utfordring. Vedlikeholdsbehovet ved en steinkirke er ofte en følge av temperaturskiftninger og luftforurensing, og det pågår en stadig utskifting av stein i ulike deler av bygget. Steinene som gjennom årene har vært benyttet i restaureringen, har hatt ulik kvalitet, og noen sorter brytes raskere ned enn andre.

Det største bygningsprosjektet ved kirken er istandsettingen av Kongeinngangen på Nidarosdomens sørside. I Erkebispegården er det i første rekke en av trebygningene – Artilleribygningen – som representerer den største vedlikeholdsutfordringen. Istandsetting av bygningen er kommet langt.

NDR skal formidle domkirkens og Erkebispegårdens historie til et bredt publikum. Turisttilstrømningen er stor, og NDR legger stor vekt på kontakt med barnehager og skoler, som hyppig er på besøk.

I 2016 ble Nasjonalt pilegrimssenter lagt til Nidaros domkirkes restaureringsarbeider. Pilegrimssatsingen skal stimulere til pilegrimsvandring og legge forholdene bedre til rette for de som ønsker å gå pilegrimsleden fra Oslo til Trondheim, blant annet gjennom merking av leden. De fem pilegrimssentrene langs leden som mottar tilskudd til driften, samarbeider om prosjekter og tiltak i kontakt med senteret i Trondheim. En nasjonal plan for pilegrimsarbeidet er under utarbeidelse. Antallet som går pilegrimsleden er økende, men fortsatt på et beskjedent nivå. En hovedutfordring i pilegrimsarbeidet er å kunne tilby egnede og rimelige overnattingssteder og å få til et tettere samarbeid med lokalt næringsliv langs leden.

Kirkebyggene og gravplassene

De fleste kirkebyggene i landet tilhører Den norske kirke. Mange av kirkebyggene har en nasjonal verdi gjennom sin alder og kulturhistoriske betydning. Av Den norske kirkes nær 1 630 kirkebygg er i underkant av 1 000 regnet som kulturhistorisk verdifulle. Kommunen har ansvaret for kirkebyggenes drift og vedlikehold. Den sentrale utfordringen på området er det betydelige vedlikeholdsetterslepet som preger mange kirkebygg.

De offentlige gravplassene forvaltes i dag av de kirkelige fellesrådene på vegne av fellesskapet. Brukerundersøkelser viser generell stor tilfredshet med hvordan gravplassene blir forvaltet. Om forvaltningsansvaret på området fortsatt bør ligge til en kirkelig myndighet eller overføres til kommunen, er blant de spørsmålene som tas opp i høringsutkastet til ny lov om tros- og livssynssamfunn. Med visse justeringer går departementet inn for at dagens bestemmelser om kirkelig forvaltningsansvar føres videre.

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten skal dekke driftsutgiftene for Nidaros domkirkes restaureringsarbeider. Bevilgningsforslaget for 2018 er omtrent på samme nivå som i 2017.

Driftsutgiftene på posten er delvis finansiert gjennom salgs- og billettinntekter, jf. kap. 3342, postene 01 og 02.

Post 01 kan overskrides med samme beløp som virksomheten får i merinntekter under kap. 3342, postene 01 og 02, jf. forslag til vedtak II.

Post 60 Rentekompensasjon – kirkebygg, kan overføres

Rentekompensasjonsordningen for istandsetting av kirkebygg skal stimulere til økt sikring og bevaring av kirkebyggene, kirkenes utsmykning og inventar. Ordningen omfatter alle kirkebygg i Den norske kirke. Fredete og verneverdige kirker har prioritet. Rentekompensasjonsordningen forvaltes av Husbanken og har vært virksom siden budsjettåret 2005.

For budsjettåret 2017 ble investeringsrammen satt til 1 mrd. kroner. Per 15. september 2017 er det gitt tilsagn om rentekompensasjon for 97,6 mill. kroner under denne rammen. Erfaringsmessig fordeler søknadene seg relativt jevnt utover året, men med flest søknader mot slutten av året. Det er ikke foreslått ny investeringsramme for 2018.

Bevilgningen på posten skal dekke de beregnede renteutgiftene på investeringskostnadene som det er gitt tilsagn om kompensasjon for i perioden 2005–2017.

Post 70 Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser

Ved tilskudd fra Kulturdepartementet har Arbeidsgiverorganisasjon for kirkelige virksomheter (KA) gjennom flere år bygget opp et nasjonalt kompetansemiljø som bistår menigheter, fellesråd og kommuner i forvaltningen av kirkebyggene i Den norske kirke. Tilskuddet benyttes blant annet til dokumentasjon av kirkebyggene, driften av kirkebyggdatabasen (nøkkelopplysninger om det enkelte kirkebygget), og kurs og veiledningsmateriell innen brann- og innbruddsforebyggende tiltak, energibruk og andre miljøtiltak. Rundt 12 mill. kroner er budsjettert for tildeling til KAs oppgaver innen kirkebyggfeltet.

På posten er det satt av om lag 4 mill. kroner til bispedømmerådenes oppgaver innen gravplassforvaltningen, det samme som i 2017.

Staten har ansvar for å forvalte og vedlikeholde de 28 000 utenlandske krigsgravene i Norge. Utgiftene til vedlikeholdet dekkes av staten på post 70 gjennom tilskudd til de lokale gravplassmyndighetene. I mange lokalsamfunn er krigsgravene viktige steder for minnemarkeringer og kunnskapsoverføring. Det samlede tilskuddet er budsjettert med om lag 2,5 mill. kroner. Falstadsenteret får et fast tilskudd på rundt 450.000 kroner for registrering og formidling av dokumentasjon om krigsgravene, jf. nettstedet krigsgraver.no som har informasjon om krigsgravlagte i Norge.

Post 71 Tilskudd til regionale pilegrimssentre

Tilskuddet forvaltes av Nasjonalt pilegrimssenter ved Nidaros domkirkes restaureringsarbeider. Formålet med tilskuddet er å stimulere pilegrimssatsingens fire arbeidsområder: miljø, næring, kirke og kultur. Innsatsen skal rettes inn mot de godkjente pilegrimsledene.

Rapport 2016

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider

I 2016 fortsatte NDR med restaureringen av Kongeinngangen på Nidarosdomens søndre fasade. Arbeidene ble påbegynt i 2010 og er planlagt ferdigstilt i 2020. Totalrehabiliteringen av Artilleribygningen i Erkebispegården ble gjenopptatt mot slutten av 2016 etter en midlertidig stans i arbeidet. Som nasjonalt kompetansesenter for restaurering av verneverdige bygninger i stein har NDR i 2016 bistått andre bygningsforvaltere med sin kompetanse og påtatt seg eksterne restaureringsprosjekter.

NDR forestår et variert formidlingsarbeid overfor besøkende til Nidaros domkirke og Erkebispegården. Det er utarbeidet en plan for digital formidling som også omhandler nettbasert formidling. I 2016 ble det solgt 202 000 billetter til domkirken, Museet Erkebispegården og til Riksregalieutstillingen. Totalt var det om lag 450 000 besøkende i domkirken i 2016, noe som er en økning på 55 000 fra 2015. Tallet inkluderer deltakere på konserter og gudstjenester.

NDR overtok ansvaret for Nasjonalt Pilegrimssenter fra juli 2016. Interessen for pilegrimsarbeid og pilegrimsvandringer er økende. Antallet langvandrere (fra Oslo til Trondheim) har økt fra ca. 20 i 2010 til ca. 400 i 2016. Antall overnattingsdøgn på Gudbrandsdalsleden og St. Olavsleden har økt med 73 pst. de to siste årene. Tallene bekrefter en stigende interesse for pilegrimsvandring. Pilegrimssenteret rapporterer dessuten at det er godt samarbeid med reiselivsnæringen, noe som er gunstig for markedsføring av ledene.

Kirkebyggene

Tilstandsundersøkelser viser at mange av kirkebyggene har et betydelig vedlikeholdsetterslep, og at dette også gjelder for mange av de kulturhistorisk verdifulle kirkebyggene. Den samlede innsatsen for å ivareta kirkebyggene har likevel vært betydelig i senere år.

Årlige investeringsutgifter i kirkebyggene har de siste årene vært på 500–600 mill. kroner. I 2016 var investeringene på 630 mill. kroner, mens utgiftene til løpende vedlikehold var på 118 mill. kroner. Dette er høyere enn gjennomsnittet for de siste fem årene.

I perioden 2005–2017 har investeringsrammen under rentekompensasjonsordningen for kirkebygg blitt utvidet flere ganger. I perioden er det gitt tilsagn om rentekompensasjon for prosjekter med en samlet investeringsramme på 3,8 mrd. kroner.

Investeringsrammen for rentekompensasjonsordningen for istandsetting av kirkebygg var i 2016 på 750 mill. kroner. Det ble gitt tilsagn for 370 mill. kroner. Fra ordningens begynnelse i 2005 til 15. september 2017 er det gitt tilsagn om rentekompensasjon til prosjekter i 906 kirker i 333 kommuner.

Gravplassene

Finansieringen av gravplassforvaltningen, som de kirkelige fellesrådene i kommunene har ansvaret for, skjer gjennom kommunale bevilgninger og ved brukerbetalinger. I 2016 var samlede driftsutgifter for gravplassforvaltningen på 776 mill. kroner mot 723 mill. kroner i 2015. Om lag 35 pst. av utgiftene i 2016 ble finansiert ved brukerbetalinger. I tillegg utgjorde investeringsutgiftene i 2016, blant annet til utbedring og utvidelse av gravlunder, om lag 333 mill. kroner.

Vedlikehold av krigsgraver

Departementet gjennomfører jevnlig inspeksjonsreiser til krigsgravplassene i Norge. Fra inspeksjonene rapporteres det om et jevnt over godt vedlikehold. Norske krigsgraver i utlandet blir vedlikeholdt og ivaretatt etter avtale med Commonwealth War Graves Commission.

Det store flertallet av krigsgraver i Norge er lokalisert i Oslo, Bergen, Trondheim, Narvik, Alstahaug og Saltdal. Kommunene rapporterer årlig til departementet om virksomheten. I 2016 var tilskuddet til kirkelige fellesråd og kommuner for vedlikehold av krigsgraver på 2,3 mill. kroner. På Tjøtta sovjetiske krigsgravplass i Alstahaug kommune har en større oppgradering, som blant annet omfatter merking av gravene, blitt sluttført i 2016.

Kap. 3342 Kirkebygg og gravplasser

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

26 097

19 086

19 601

02

Leieinntekter m.m.

5 037

3 781

3 883

Sum kap. 3342

31 134

22 867

23 484

Post 01 Ymse inntekter

Posten gjelder i hovedsak salgs- og billettinntekter og refusjon for oppgaver som NDR utfører for andre, jf. kap. 342, post 01.

Post 02 Leieinntekter m.m.

Posten gjelder i hovedsak inntekter fra utleie i Erkebispegården, jf. kap. 342, post 01.

Opplysningsvesenets fond

Innledning

Opplysningsvesenets fond består av den gjenværende delen av de eiendommene som i Grunnloven § 116 er omtalt som ‘det gods som er benefisert geistligheden’. Dette er eiendommer som tidligere tjente som underhold for prestene. Fondet ble opprettet ved lov i 1821 og er i dag regulert i lov 7. juni 1996 nr. 33 Om Opplysningsvesenets fond. Fondets verdier er utviklet ved fradelinger og salg fra de opprinnelige prestegårdene. I tillegg til eiendommer har fondet en finanskapital som er kommet til ved aktiv forvaltning av salgssummene.

Fondet har i dag eiendommer i de fleste av landets kommuner, fordelt på presteboliger, jord- og skogbrukseiendommer, festetomter, næringseiendommer og kontoreiendommer. Det samlede arealet skog er på om lag 900 000 dekar, hvorav rundt halvparten er produktiv skog. Under fondet er det rundt 130 jordleiebruk. Fondet har om lag 6 800 festekontrakter, hvorav de fleste gjelder festetomter til boligformål. Fondets bygningsmasse har et samlet bruttoareal på 252 000 m², fordelt på godt over 1 400 bygninger (boliger, driftsbygninger, stabbur m.m.). Et stort antall bygninger har kulturhistorisk verdi. 312 bygninger er fredet. Fondet er landets nest største eier av fredete bygg.

Opplysningsvesenets fond er et eget rettssubjekt som eier de eiendommer og den finanskapital det består av. Fondet forvaltes av Kongen. Kongens myndighet er delegert til departementet. Den daglige forvaltningen av fondet er lagt til et forvaltningsorgan med om lag 70 ansatte og eget styre oppnevnt av departementet.

Lovverket setter rammer for anvendelsen av fondets midler. Den årlige direkteavkastningen fra eiendommene og finanskapitalen skal dekke fondets utgifter og kan ellers legges til kapitalen, til disposisjonsfond eller gis til kirkelige formål. Sentrale retningslinjer for forvaltningen er nedfelt i ulike stortingsdokumenter, særlig St.meld. nr. 64 (1984–1985) Forvaltningen av Opplysningsvesenets fonds eiendommer og Ot.prp. nr. 68 (1994–1995) Om lov om Opplysningsvesenets fond.

Fondets formue, vurdert etter neddiskonterte estimater for framtidige inn- og utbetalinger (nåverdimetoden) er vurdert til 4,7 mrd. kroner, hvorav 2,9 mrd. kroner er eiendommer og 1,8 mrd. kroner er finanskapital. Fondet har over tid etablert en konsernstruktur med hel- og deleide datterselskaper, hovedsakelig innenfor eiendomsutvikling og småkraft.

Fondets bidrag til Den norske kirke

Fondet har fra sin opprinnelse hatt som hovedoppgave å holde tjenesteboliger for prestene. Prestenes boplikt ble avviklet 1. september 2015, men prestene kunne velge fortsatt å bo i tjenesteboligen inntil de skiftet stilling. Fondets utgifter til presteboligene er langt større enn det prestene betaler i husleie. Fondets utgifter til presteboligene er dermed en økonomisk fordel for Den norske kirke. Fra fondet gis det dessuten et årlig tilskudd på rundt 25 mill. kroner til Kirkemøtets disposisjon til felleskirkelige tiltak, foruten tilskudd til kirkens IKT-tjenester.

Mål 2018

Hovedmålet er å bevare og øke fondets verdier og forvalte disse til beste for Den norske kirke. Forvaltningen skal skje på en forretningsmessig og etisk forsvarlig måte og gi tilfredsstillende avkastning med moderat risiko.

Fondets årlige bidrag til Den norske kirke kommer i tillegg til bevilgningene til Den norske kirke over statsbudsjettet og kommunebudsjettene. Det er et mål å øke fondets bidrag til kirkelige formål.

Utfordringer og strategier

Kontrakts- og kapitalforvaltningen, skog- og jordbruksforvaltningen, driften av kontoreiendommer til kirkelig bruk og vedlikeholdet av fondets bygninger, herunder presteboliger, er ressurskrevende. Vedlikeholdsetterslepet på fondets bygninger, også presteboligene, er betydelig. Som følge av avviklingen av prestenes boplikt, vil mange av presteboligene bli solgt. Boliger med en særlig kirke- og kulturhistorisk verdi er aktuelle å beholde i fondets eie og skal sikres som levende kulturminner, helst som bolig for prest. For å unngå at avviklingen av prestenes boplikt vanskeliggjør rekrutteringen til prestestillinger i visse områder, skal fondet kunne tilby tjenestebolig i slike områder.

De løpende inntektene fra eiendommene er ikke tilstrekkelige til å bekoste fondets utgifter til eiendommene. Fondets grunnkapital kan ikke brukes opp, og verdier kan ikke gis bort. Dette betyr blant annet at fondet ikke kan selge eiendommer til lavere pris enn markedspris (eventuelt konsesjonspris) eller tilby festeavgifter og innløsningspriser for bolig- og fritidstomter som er gunstigere enn det som følger av tomtefesteloven og den enkelte festekontrakten.

Festeinntektene og finansinntektene er fondets største inntektskilder. For å motvirke fondets avhengighet av finansinntektene, har det i flere år vært arbeidet systematisk med verdiskaping og bedre utnyttelse av de verdiene som fondets eiendommer representerer. Gjennom en mer aktiv eiendomsforvaltning er det tatt initiativ til omregulering av tomter og deltakelse i utbyggingsprosjekter til blant annet bolig-, nærings- og småkraftformål. Deler av fondets eiendeler er overført til heleide selskaper under fondet, organisert etter forretningsområder, blant annet skog og småkraft, som på forretningsmessige vilkår utvikler kommersielle satsinger. Forretningsområdene er i ulik grad eksponert for risiko av strategisk, operasjonell og finansiell art.

Det er en utfordring å sikre en bedre balanse mellom fondets løpende inntekter og løpende utgiftsforpliktelser. Å redusere forvaltningskostnadene er en prioritert oppgave framover.

Det underliggende eierskapet til Opplysningsvesenets fond har lenge vært regnet som uavklart. Lovavdelingen i Justis- og beredskapsdepartementet har etter en gjennomgang av rettskilder, fondets opprinnelse m.m. konkludert med at staten er eier av fondet. Den norske kirke v/Kirkemøtet har tidligere uttalt at Opplysningsvesenets fond er å betrakte som et kirkelig fond. Den rettslige selvstendiggjøringen av Den norske kirke fra 1. januar 2017 har aktualisert spørsmålet om fondet bør overføres til Den norske kirke. Departementet vil komme tilbake til saken i en egen stortingsmelding om Opplysningsvesenets fond.

Rapport 2016

Fondets årsresultat i 2016 var på 114,4 mill. kroner, mot et resultat i 2015 på 151 mill. kroner. Resultatnedgangen skyldes i det vesentlige lavere inntekter fra salg av eiendom, reduserte driftsinntekter og et svakere finansresultat i 2016 enn i 2015.

Eiendom

Netto gevinst ved salg av eiendom var på 116,4 mill. kroner i 2016, mot 184 mill. kroner i 2015. Driftsresultatet eksklusive salg av eiendom, var negativt med 87 mill. kroner i 2016. Til sammenlikning var driftsresultatet negativt med 114,5 mill. kroner i 2015.

Driftsinntekter fra tomtefeste var på 107,7 mill. kroner i 2016. Festere av boligtomt har anledning til å kjøpe (innløse) tomten. Innløsningstakten og salgsinntektene har gått noe ned i 2016 sammenliknet med 2015.

Det ble i 2016 brukt 80 mill. kroner på drift, vedlikehold, rehabilitering og oppgradering av presteboliger i fondets eie. Det ble kjøpt tre nye boliger i 2016 og solgt 25 boliger.

Finansforvaltningen

Netto finansinntekter utgjorde 77 mill. kroner i 2016, inklusive renteinntekter og aksjeutbytte, mot 81 mill. kroner i 2015 og 174 mill. kroner i 2014.

Etter en gjennomgang av finansporteføljen er deler av porteføljen nå plassert i en kjerneportefølje, en annen del i en avviklingsporteefølje. Kjerneporteføljen hadde en samlet verdijustert avkastning i 2016 på 3,13 pst., som er 0,5 pst. svakere enn indeks. Avviklingsporteføljen ble redusert med 252 mill. kroner i løpet av 2016, med et bokført tap på 75 mill. kroner. Departementet har fastsatt avkastningskravet på finanskapitalen til 3 pst. over risikofri rente. Ved utgangen av 2016 hadde fondet en kursreserve på 78 mill. kroner.

Forvaltningsutgiftene

Forvaltningsutgiftene for fondet, dvs. refusjon for forvaltningsorganets utgifter på 83 mill. kroner og betalingen til eksterne tjenesteleverandører og finansforvaltere, var på 110 mill. kroner i 2016. Til sammenligning var disse utgiftene 115 mill. kroner i 2015.

Fra 2014 til 2016 økte forvaltningsorganets utgifter nominelt med 20 mill. kroner. Dette har bakgrunn i at fondet har tatt tilbake oppgaver som har vært lagt ut til eksterne tjenesteleverandører, og at det er bygget opp kompetanse i organisasjonen blant annet innenfor compliance-funksjonen. Hensikten er å redusere kostnader på sikt og bygge opp fondets organisasjon med egen kompetanse.

Resultatregnskapet – disponering av årsresultatet

Tabellen nedenfor viser resultatregnskapet for Opplysningsvesenets fond i 2015 og 2016.

Tabell 4.20 Resultat for Opplysningsvesenets fond 2015 og 2016

(i 1 000 kr)

2015

2016

Salgsinntekt eiendom

184 350

124 319

Driftsinntekt

192 808

173 281

Annen driftsinntekt

19 710

14 194

Av- og nedskrivning varige driftsmidler

- 46 854

- 29 663

Refusjon forvaltningsorganet

- 74 185

- 82 675

Tilskudd kirkelige formål

-71 494

-50 861

Annen driftskostnad

-134 541

-111 079

Driftsresultat, inkl. salg av eiendommer

69 793

37 516

Renteinntekter og aksjeutbytte

36 841

46 299

Gevinster og tap verdipapirer

29 990

40 264

Nedskrivning av andre finansielle omløpsmidler

15 719

-6 584

Annen finanskostnad

- 1 378

- 3 109

Netto finansinntekter

81 172

76 869

Årsresultat

150 965

114 385

Disponering av årsresultatet:

Avsetning av netto salgsinntekter til Kapitalfondet

184 350

116 414

Til / fra disposisjonsfond

-33 384

- 2 029

Sum disponert

150 965

114 385

Netto inntekter ved salg av eiendom er i henhold til § 5 i loven om Opplysningsvesenets fond lagt til Kapitalfondet. Kapitalfondet var per 31. desember 2016 på 3,5 mrd. kroner. Kapitalfondet er bundet egenkapital (grunnkapital). Disposisjonsfondet, som er fondets frie egenkapital, var ved inngangen til 2017 på 94 mill. kroner.

Opplysningsvesenets fond har en konsernstruktur, med flere heleide datterselskaper innen skog, småkraft, næringseiendommer, eiendomsutvikling og IKT. For Opplysningsvesenets fond, inklusive datterselskaper, var driftsinntektene på 432 mill. kroner. Driftsresultatet, eksklusive gevinst ved salg av eiendom, var negativt med 109 mill. kroner. Årsresultatet for 2016 for Ovf-konsernet var på 43 mill. kroner, mot 115 mill. kroner i 2015 og 142 mill. kroner i 2014. Datterselskapene hadde et samlet negativt resultat på om lag 58 mill. kroner.

Rentebærende gjeld til kredittinstitusjoner for Opplysningsvesenets fond utgjorde ved årsskiftet 144 mill. kroner. Tilsvarende gjeld i datterselskaper utgjorde 632 mill. kroner. Fondet har gitt lån til datterselskaper på 292 mill. kroner og til tilknyttede selskap på 176 mill. kroner.

Det finansielle tilskuddet til Den norske kirke utgjorde 50,8 mill. kroner i 2016. Samlet bidrag til Den norske kirke var på 115,3 mill. kroner i 2016 og 129 mill. kroner i 2015. I beløpet inngår fondets finansielle ytelser til Den norske kirke, fondets netto utgifter til presteboligene (inklusive forvaltningsutgiftene) og subsidieeffekten av utlån til kirkelige formål. Med fradrag for fondets utgifter til antikvarisk vedlikehold av eldre presteboliger, inngår fondets økonomiske bidrag til Den norske kirke i beregningsgrunnlaget for statens tilskudd til andre tros- og livssynssamfunn.

Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond

Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond er en nettobudsjettert virksomhet, da utgiftene i sin helhet dekkes av fondet. Siden 2009 er det etablert en felles prosedyre for innrapportering i statsbudsjettet av nettobudsjetterte virksomheters kontantbeholdning per 31. desember. De to standardtabellene med nøkkeltall for Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond er tatt inn nedenfor.

Tabell 4.21 Utgifter og inntekter fordelt på art

(i 1 000 kr)

Utgifter/inntekter

Regnskap 2015

Regnskap 2016

Utgifter

Driftsutgifter

Lønnsutgifter

58 153

63 874

Varer og tjenester

25 267

27 721

Sum driftsutgifter

83 420

91 595

Investeringsutgifter

Investeringer, større nyanskaff. og vedlikehold

Sum investeringsutgifter

Overføringer fra virksomheten

Utbetalinger til andre statlige regnskaper

Andre utbetalinger

Sum overføringsutgifter

Finansielle aktiviteter

Kjøp og salg av aksjer og andeler

Andre finansielle utgifter

Sum finansielle utgifter

Sum utgifter

83 420

91 595

Tabell 4.22 Virksomhetens kontantbeholdning per 31. desember i perioden 2015–2016 med spesifikasjon av formål kontantbeholdningen skal benyttes til

(i 1 000 kr)

Regnskapspost

Regnskap 2015

Regnskap 2016

Kontantbeholdning

Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank

8 117

7 085

Beholdning på andre bankkonti, andre kontant-

beholdninger og kontantekvivalenter

Sum kontantbeholdning

8 117

7 085

Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår:

Feriepenger m.v.

-4 658

-5 725

Skattetrekk og offentlige avgifter

-5 289

-5 794

Gjeld til leverandører

-19

-210

Gjeld til oppdragsgivere

Annen netto gjeld/fordring som forfaller

i neste budsjettår

1 849

4 643

Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

-8 117

-7 086

Avsetninger til dekning av planlagte tiltak der kostnadene helt eller delvis vil bli dekket i framtidige budsjettår

Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd

Større påbegynte flerårige investeringsprosjekter

finansiert av grunnbevilgn. fra fagdepartementet

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter

finansiert av grunnbevilgn. fra fagdepartementet

Andre avsetn. til vedtatte, ikke igangsatte formål

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter

finansiert av bevilgn. fra andre departementer

Sum avsetninger til planlagte tiltak i framtidige budsjettår

Andre avsetninger

Avsetn. til andre formål/ikke spesifiserte formål

Fri virksomhetskapital

Sum andre avsetninger

Langsiktig gjeld (netto)

Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler

Annen langsiktig gjeld

Sum langsiktig gjeld (netto)

Sum netto gjeld og forpliktelser

-8 117

-7 086

Programkategori 08.10 Administrasjon (kap. 300)

Utgifter under programkategori 08.10 fordelt på kapitler

(i 1 000 kr)

Kap.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

300

Kulturdepartementet

144 471

165 501

172 105

4,0

Sum kategori 08.10

144 471

165 501

172 105

4,0

Utgifter under programkategori 08.10 fordelt på postgrupper

(i 1 000 kr)

Post-gr.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

01–01

Driftsutgifter

140 641

163 670

170 235

4,0

21–23

Spesielle driftsutgifter

3 830

1 831

1 870

2,1

Sum kategori 08.10

144 471

165 501

172 105

4,0

Kap. 300 Kulturdepartementet

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

140 641

163 670

170 235

21

Spesielle driftsutgifter

3 830

1 831

1 870

Sum kap. 0300

144 471

165 501

172 105

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Departementets hovedoppgaver er knyttet til utvikling og gjennomføring av den statlige politikken på kultur-, medie-, idretts-, frivillighets-, kirke- og tros- og livssynsfeltet.

Bevilgningene på posten skal dekke departementets egne lønns- og driftsutgifter.

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 0,5 mill. kroner til drift av den nye sivile klareringsmyndigheten, jf. omtale i Justis- og beredskapsdepartementets Prop. 1 S (2017–2018). Det foreslås å øke bevilgningen tilsvarende under Justis- og beredskapsdepartementets kap. 453 Sivil klareringsmyndighet, post 01 Driftsutgifter.

Bevilgningen på posten er videre økt med 4,8 mill. kroner til dekning av lønnsforpliktelser for embetsmenn som motsatte seg overføring til det nye rettssubjektet for Den norske kirke, jf. kap. 340, post 70.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som departementet får i merinntekter på kap. 3300, post 01, jf. forslag til vedtak II.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Bevilgningene på posten skal dekke utgiftene ved drift av Brønnøysundregistrenes system for kontroll av fødselsnummer som legges til grunn for utbetaling av tilskudd til tros- og livssynssamfunn utenfor Den norske kirke. I tillegg skal posten dekke andre driftsutgifter i departementet, bl.a. utgifter til utredninger i regi av departementet og kjøp av særskilte varer og tjenester m.m.

Rapport 2016

De viktigste oppgavene på frivillighets- og idrettsområdet var:

arbeid med forenkling for frivillig sektor

oppfølging av merverdiavgiftskompensasjonsordningen til frivillige organisasjoner

oppfølging av Frivillighetsregisteret

oppfølging av Frifond

oppfølging av Frivillighetserklæringen

arbeid med ulike tilskudd og andre løpende saker på frivillighetsfeltet, herunder oppfølging av Fritidserklæringen og oppfølging og kontroll av tilskudd til frivilligsentraler

forvaltning av overskuddet fra Norsk Tipping AS til frivillighets- og idrettsformål

fordeling av tilskudd til bygging og rehabilitering av anlegg for idrett og fysisk aktivitet i kommunene samt oppfølging av departementets anleggspolitiske program

behandling og oppfølging av søknad og rapportering fra Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité (NIF)

arbeid innenfor antidopingfeltet

utvikling av nytt elektronisk system for idrettsanleggsregistrering

oppfølging av tilskuddsordningen for merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

arbeid mot manipulering av idrettskonkurranser

sekretariat for Strategiutvalget for idrett

De viktigste arbeidsoppgavene på kulturområdet var:

løpende forvaltning av statlige virksomheter og tilskudd til institusjoner og tiltak

oppfølging av byggesaker, særlig nybygget for Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design.

arbeid med omlegging av Den Kulturelle Skolesekken og Kulturtanken DKS

å legge fram strategi for korutvikling i Norge

å gjennomføre evaluering av Hålogaland Teater, Teater Ibsen og Hordaland Teater med fokus på kvalitativ utvikling og effektiv ressursutnyttelse. å igangsette tilsvarende evalueringer av Stavanger Symfoniorkester, Nordnorsk Opera og Symfoniorkester, Brageteatret og Haugesund Teater.

oppfølging av næringspolitisk råd i samarbeid med Nærings- og fiskeridepartementet.

arbeid med utvikling av satsing på kulturelle og kreative næringer.

å igangsette utredning på amatørteaterfeltet.

å gjennomføre kartlegging av entreprenørskap i høyere utdannelse innen kulturelle og kreative fag.

oppfølging av utredning om kunstnerøkonomien.

løpende dialog med museer om særskilte prosjekter, samarbeidstiltak og mulige konsolideringer.

gjennomføring av høringsrunde om utredningen av museumsprosjektet Kald krig.

oppfølging av nordisk konferanse om ulovlig handel med kunst- og kulturgjenstander.

videre vurdering av ordningene for utsmykking av offentlige bygg og uterom.

legge til rette for og bidra til kultursamarbeid over grensene i nordområdene

oppfølging av Norsk-russisk kultursamarbeid, treårig samarbeidsprogram 2016–2018

arbeid med å finne kostnadseffektiv og faglig god løsning for arkivprosjektet på Tynset

arbeid med revisjon av stedsnavnsloven

arbeid med språklov

arbeid med revisjon av pliktavleveringsloven og forskrift

oppfølging av nasjonal bibliotekstrategi

arbeid med endring av arkivforskriften

deltakelse i programmet Kreativt Europa

De viktigste arbeidsoppgavene på medie- og pengespillområdet var:

forslag til ny åndsverklov (Prop. 104 L (2016–2017))

stortingsmelding om pengespillpolitikken, Meld. St. 12 (2016–2017) Alt å vinne – Ein ansvarleg og aktiv pengespelpolitikk

innføring av totale tapsgrenser for Norsk Tippings spill

stortingsmelding om NRK, Meld. St. 15 (2016–2017) Eit moderne og framtidsretta NRK – Finansiering og innhaldsplikter

stortingsmelding om kommersiell allmennkringkasting, Meld. St. 14 (2016–2017) Kommersiell allmennkringkasting

oppfølging av teknologiskiftet for radio

oppfølging av Meld. St. 30 (2014–2015) En framtidsrettet filmpolitikk, og Stortingets innstilling 83 S (2015–2016), herunder bl.a. prosess med bransjen om nye finansieringsmodeller, ny tilskuddsordning til regionale filmfond og ny kriteriemodell for tildeling av tilskudd til regionale filmsentre

høring av forslag til ny forskrift om tilskudd til produksjon og formidling av audiovisuelle verk, samt innføring og oppfølging av denne

De viktigste oppgaver på tros- og livssynsfeltet var:

arbeidet med omdanning av Den norske kirke til et eget rettssubjekt, jf. Prop. 55 L (2015–2016), Innst. 256 L (2015–2016) og Lovvedtak 56 (2015–2016)

oppfølging av tilskuddsordningene til tros- og livssynssamfunn utenom Den norske kirke og tilskudd til tros- og livssynsdialog

utredning av forslag til ny, felles lov og finansieringsordninger for tros- og livssynssamfunn

oppnevning av et offentlig utvalg for å utrede spørsmål om søndagsåpne butikker bredt

Kap. 3300 Kulturdepartementet

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

81

83

Sum kap. 3300

81

83

Post 1 Ymse inntekter

Posten gjelder inntekter i forbindelse med seminarer, konferanser m.m., jf. kap. 300, post 01.

Programkategori 08.15 Frivillighetsformål (kap. 314–315)

Utgifter under programkategori 08.15 fordelt på kapitler

(i 1 000 kr)

Kap.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

314

Kultursamarbeid i nordområdene og kulturnæring

20 265

315

Frivillighetsformål

1 755 267

1 587 342

1 600 568

0,8

Sum kategori 08.15

1 775 532

1 587 342

1 600 568

0,8

Utgifter under programkategori 08.15 fordelt på postgrupper

(i 1 000 kr)

Post-gr.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

21–23

Spesielle driftsutgifter

8 189

5 967

6 000

0,6

70–89

Overføringer til private

1 767 343

1 581 375

1 594 568

0,8

Sum kategori 08.15

1 775 532

1 587 342

1 600 568

0,8

Bevilgningene under kap. 314 ble i 2017 overført til kap. 325, jf. omtale under programkategori 08.20.

Innledning

Programkategorien omfatter tilskudd til frivillighets- og idrettsformål. Departementets hovedoppgaver på disse feltene er:

forvaltning av tilskudd til frivillige organisasjoner

koordinering av statlig frivillighetspolitikk

I den statlige idrettspolitikken er den viktigste finansieringskilden spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS som fordeles til idrettsformål. På statsbudsjettet er det enkelte tilskudd til idrettsformål. Oppfølgingen av den statlige idrettspolitikken omtales i Del III, kap. 7 Idrettspolitikken.

Mål

Det overordnede målet for den statlige frivillighetspolitikken er at frivillig sektor skal ha rammebetingelser som bidrar til bred aktivitet og deltakelse.

Det overordnede målet for den statlige idrettspolitikken er idrett og fysisk aktivitet for alle.

Frivillighetsmeldingen

Det er ti år siden sist man drøftet helhetlig frivillighetspolitikk i form av en stortingsmelding. Frivilligheten og samfunnet er i endring, og derfor er det satt i gang et arbeid med en ny stortingsmelding om den statlige frivillighetspolitikken.

Målet for statens frivillighetspolitikk skal være mer frivillighet for flere på en enklere måte. Den frivillige innsatsen i Norge er fortsatt svært høy. Stortingsmeldingen skal drøfte hvordan statens politikk kan støtte opp om frivillig sektor gjennom å møte nye generasjoner frivillige og nye organisasjonsformer, men også støtte opp om alt det gode arbeidet som gjøres.

Meldingen skal favne bredt innenfor frivillighetens ulike roller i samfunnet. Den skal gi tydelige føringer for hvordan den statlige frivillighetspolitikken kan bli enda mer koordinert, og hvordan relasjonen mellom offentlige myndigheter og frivilligheten kan forenkles ytterligere. Stortingsmeldingen skal også samle og systematisere den kunnskap og forskning som vi har om frivillig sektor, og bidra til faglig forankring og grunnlag for god, langsiktig politikk. Arbeidet med en melding om frivillighetspolitikken skal i stor grad gjøres i samhandling med sektoren. Dette vil følges opp med innspillsmøter og dialogmøter i 2017 og 2018. Meldingen vil etter planen bli lagt fram høsten 2018.

Egenorganisert idrett

For å ivareta statens overordnede mål for idrettspolitikken, vil regjeringen sikre gode rammebetingelser for den organiserte idretten. Samtidig vil regjeringen legge til rette for at de som ønsker å drive egenorganisert aktivitet utenfor rammene av et idrettslag, har gode muligheter til dette. Regjeringen har derfor styrket satsingen på egenorganisert fysisk aktivitet, både gjennom spillemidler til idrettsformål og bevilgninger under kap. 315, post 79.

Deltakelse

Frivillige organisasjoner står for mange av de viktigste fritidsaktivitetene for barn og unge, særlig innen idrett, kunst og kultur. Sosial deltakelse er avgjørende, det gir venner, fellesskap og mange positive opplevelser. Regjeringen vil bidra til at økonomi ikke hindrer barn og unge fra å delta i idrett og frivillig aktivitet. Regjeringen følger opp dette ved å styrke ordninger og gi gode rammebetingelser slik at det kan skapes aktivitetstilbud der terskelen for å bli med er lav. Regjeringen har undertegnet Fritidserklæringen sammen med KS, Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité, Frivillighet Norge, Landsrådet for Norges barne- og ungdomsorganisasjoner og Nasjonal dugnad for fattigdom og utenforskap for barn og ungdom ved organisasjonene Redd Barna, Røde Kors, Kirkens bymisjon, Frelsesarmeen, KFUK-KFUM og Voksne for barn. Fritidserklæringen skal bidra til at alle barn, uavhengig av foreldrenes sosiale og økonomiske situasjon, skal få mulighet til å delta jevnlig i minst én organisert fritidsaktivitet, jf. regjeringens strategi mot barnefattigdom 2015–2017.

Målsettingen om idrett og fysisk aktivitet for alle innebærer at barn fra inntektsfattige familier og barn med minoritetsbakgrunn også får mulighet til å delta i idrett. En forutsetning for departementets tilskudd fra spillemidlene til Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité (NIF) er at den organiserte idretten skal være inkluderende og åpen for alle. Gjennom fordeling av spillemidlene bidrar regjeringen til å understøtte den frivillige innsatsen i idrettslagene og derved bidra til å holde kostnadene nede. I NIFs programerklæring Idrettspolitisk dokument står det at idretten vil «Redusere økonomiske hindringer for barn og unges deltakelse».

Åpenhet og godt styresett

For regjeringen er det viktig at idretten viser åpenhet slik det er stilt vilkår om i tilskuddsbrevet til NIF. Regjeringen kommer fortsatt til å prioritere aktivitet framfor administrasjon i årene framover.

Det er økende internasjonal oppmerksomhet på behovet for godt styresett i idretten. Som del av det nordiske ministermøtet for kultur på Svalbard 24.–26. april 2017, ble det arrangert et idrettstoppmøte. Resultatet var bl.a. en felles uttalelse fra de nordiske idrettsministrene. Ministrene framhever at godt styresett, demokrati, åpenhet og likestilling skaper muligheter og utvikling. Dette er fundamentale verdier som må være kjernen i enhver idrettsorganisasjon. Verdiene er samtidig aktuelle for alle frivillige organisasjoner, og arbeidet med godt styresett angår hele den frivillige sektoren.

Kap. 314 Kultursamarbeid i nordområdene og kulturnæring

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

21

Spesielle driftsutgifter

1 431

71

Kulturnæringsprosjekter

2 266

72

Kultursamarbeid i nordområdene

3 739

78

Ymse faste tiltak

12 829

Sum kap. 0314

20 265

Kapitlet ble i 2017 lagt inn under programkategori 08.20 Kulturformål, se omtale under kap. 325 Allmenne kulturformål for budsjettforslag 2018 og rapport 2016.

Kap. 315 Frivillighetsformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

6 758

5 967

6 000

70

Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

1 300 548

1 319 900

1 348 500

71

Tilskudd til frivilligsentraler

127 982

72

Tilskudd til frivillig virksomhet for barn og unge

23 935

5 960

74

Frivillighetsregister, kan overføres

1 000

850

75

Herreløs arv til frivillige organisasjoner

18 700

9 945

24 518

76

Tilskudd til tiltak mot barnefattigdom

10 000

10 180

10 000

78

Ymse faste tiltak

8 039

8 170

8 350

79

Til disposisjon

2 073

26 860

13 200

82

Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

192 919

175 920

185 000

84

Ungdoms-OL

34 313

86

Tilskudd til internasjonale sykkelritt i Norge

27 000

13 590

5 000

87

Tilskudd til X Games

2 000

10 000

Sum kap. 0315

1 755 267

1 587 342

1 600 568

Kulturdepartementet foreslår å avvikle tilskuddene til Landsrådet for Norges barne- og ungdomsorganisasjoner (LNU) kultur og til politi og vakthold ved idrettsarrangementer for barn og unge, som har vært budsjettert på post 72. Utgifter til videreutvikling av Frivillighetsregisteret som tidligere har vært budsjettert på post 74, vil heretter bli dekket på post 21. Postene 72 og 74 foreslås som følge av dette avviklet fra 2018. I 2017 ble tilskuddet til frivilligsentraler, post 71, overført til Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett under kap. 571 Rammetilskudd til kommuner, post 60 Innbyggertilskudd.

Innledning

Kapitlet omhandler tilskudd til frivillig sektor og tilskudd over statsbudsjettet til idrett.

Mål for 2018

Følgende mål er lagt til grunn for bevilgningene under kapitlet i 2018:

Frivillig sektor skal ha rammebetingelser som bidrar til bred aktivitet og deltakelse.

Departementets samspill med frivillig sektor skal preges av forenkling og forutsigbarhet.

Frivillighetspolitikken skal være kunnskapsbasert.

Departementet legger til grunn at frivillige organisasjoner og deltakere selv må kunne sette mål for sin virksomhet og utvikle denne på egne premisser.

Budsjettforslag 2018

Post 21 Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen omfatter midler til forskning, utredning og andre utviklingsoppgaver m.m. på frivillighetsområdet.

Forskningen skal øke og utvikle kunnskapen om sektorens betydning og rolle i samfunnet, bidra til å videreutvikle frivillighetspolitikken og styrke frivillig sektor. Sentrale forskningstemaer er deltakelse, sivilsamfunn og frivillig sektor i endring, finansieringsordninger og andre rammevilkår.

Posten omfatter også bl.a. utgifter til videreutvikling av Frivillighetsregisteret som skjer i samarbeid med Brønnøysundregistrene og frivillig sektor.

Post 70 Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

Bevilgningen på posten skal kompensere for kostnader som frivillige organisasjoner har til merverdiavgift ved kjøp av varer og tjenester. Formålet med ordningen er å fremme frivillig aktivitet.

Det foreslås en bevilgning på 1 348,5 mill. kroner, en økning på 28,6 mill. kroner fra 2017. Tilskuddsordningen skal gi kompensasjon for merverdiavgift etter søknad fra frivillige organisasjoner innenfor bevilgningen for det enkelte år. Dersom bevilgningen ikke rekker til full kompensasjon, vil den prosentvise avkortingen være lik for alle innvilgede søknader. Ordningen skal være tilgjengelig for både små og store organisasjoner. Ordningen er knyttet til registrering i Frivillighetsregisteret. Det stilles ikke krav om merverdiavgiftspliktig omsetning.

Flertallet av søkerne benytter en forenklet søknadsmodell, der de søker om kompensasjon med utgangspunkt i totale driftskostnader knyttet til den frivillige ikke-fortjenestebaserte delen av virksomheten. Det er også mulig å velge å søke om kompensasjon basert på dokumenterte merverdiavgiftskostnader. Midlene kan brukes fritt i den frivillige og ikke-fortjenestebaserte delen av virksomheten. Ordningen skal være enkel og ubyråkratisk. Organisasjonene skal ikke rapportere for bruken av midlene. Sentralleddet har ansvaret for oppfølging av egne underledd og skal sørge for at det foreligger revisjonsrapport på søknadsgrunnlaget, samt annen relevant dokumentasjon.

Departementet tar sikte på å sende forslag til enkelte endringer i forskrift om merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner på høring i løpet av siste kvartal 2017.

Ordningen forvaltes av Lotteri- og stiftelsestilsynet. Lotterinemnda er klageinstans. Innenfor foreslått bevilgning vil det bli avsatt midler til eventuelle klager m.m.

Post 75 Herreløs arv til frivillige organisasjoner

Herreløs arv er arv fra dødsbo der den avdøde ikke har arvinger. Tidligere har denne typen arv gått direkte til staten. I 2015 ble det bestemt at midlene skal fordeles til frivillige organisasjoner som driver virksomhet til fordel for barn og unge. Frivillig virksomhet rettet mot barn og unge med nedsatt funksjonsevne skal prioriteres. Midlene fordeles av Landsrådet for Norges barne- og ungdomsorganisasjoner (LNU) etter retningslinjer fastsatt av LNU og godkjent av Kulturdepartementet. Dette har resultert i støtteordningen LNU Aktivitetsstøtta – Herreløs arv.

Bevilgningen på posten tilsvarer regnskapsførte inntekter fra herreløs arv to år tidligere. I 2016 var det inntektsført 24,5 mill. kroner. Dette beløpet foreslås bevilget over departementets budsjett i 2018.

Post 76 Tilskudd til tiltak mot barnefattigdom

Bevilgningen på posten omfatter tilskudd til tiltak som bidrar til at barn og ungdom fra inntektsfattige familier kan delta i organiserte fritidsaktiviteter sammen med jevnaldrende.

Deltakelse i frivillig organisasjonsliv gir tilgang til opplevelser, mestring, venner og sosial tilhørighet. Barn fra inntektsfattige familier deltar i mindre grad i fritidsaktiviteter enn andre barn.

Post 78 Ymse faste tiltak

Bevilgningen på posten omfatter faste driftstilskudd til Frivillighet Norge og Noregs Ungdomslag. Foreslått fordeling i 2018 framgår av vedlegg 1.

Post 79 Til disposisjon

Bevilgningen på posten foreslås stilt til departementets disposisjon og skal dekke nye behov som oppstår i budsjettåret.

Posten skal også dekke prosjekter som ikke naturlig hører hjemme under andre tilskuddsposter og følgende enkelttiltak:

Det foreslås tilskudd på 5 mill. kroner til frivillige organisasjoner som har tiltak for at eldre og aleneboende skal få noen å spise måltider sammen med. Tiltaket må sees i sammenheng med andre tiltak som skal bidra til å motvirke ensomhet blant eldre.

På posten er det satt av 2 mill. kroner til et ressurssenter for egenorganisert idrett, som skal veilede og legge til rette for aktivitet som drives egenorganisert og utenfor de etablerte idrettsorganisasjonene. Departementet har lyst ut tilskudd til etablering og drift av et slikt senter og tar sikte på etablering av senteret i løpet av 2017.

Som en overgangsordning er det satt av midler til Frivilligsentralen Costa Blanca Nord i Spania.

Post 82 Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

Bevilgningen på posten skal kompensere for kostnader som spillemiddelberettigede idrettslag og foreninger har til merverdiavgift ved bygging av idrettsanlegg. Dersom bevilgningen ikke rekker til full kompensasjon, vil den prosentvise avkortingen være lik for alle godkjente søknader.

Det foreslås en bevilgning på 185 mill. kroner, en økning på 9,1 mill. kroner fra 2017. Formålet med ordningen er å lette finansieringen av anleggsinvesteringer for idrettslag og foreninger.

Tilskuddsordningen forvaltes av Lotteri- og stiftelsestilsynet, med Lotterinemnda som klageinstans. Bestemmelser for ordningen fastsettes av Kulturdepartementet. Innenfor foreslått bevilgning vil det bli avsatt midler til ev. klager m.m.

Post 86 Tilskudd til internasjonale sykkelritt i Norge

Bevilgningen på posten omfatter tilskudd til internasjonale sykkelritt i Norge. Departementet foreslår en bevilgning på 5 mill. kroner til internasjonale sykkelritt i Norge som kan ha deltakende lag på UCI Womens WorldTour- og UCI WorldTour-nivå. Departementet ønsker å bidra særlig til å utvikle kvinnesykling.

Rapport 2016

Bevilgningen under kapitlet skulle stimulere til frivillig aktivitet og deltakelse. Følgende mål ble lagt til grunn for 2016:

Frivillig sektor skal ha rammebetingelser som bidrar til bred aktivitet og deltakelse.

Forenkling og forutsigbarhet skal prege regjeringens samspill med frivillig sektor.

Frivillighetspolitikken skal være kunnskapsbasert.

Departementet vurderer måloppnåelsen for bevilgningen til frivillighetsformål å være tilfredsstillende, jf. rapporteringen nedenfor.

Merverdiavgiftskompensasjonsordningen for frivillige organisasjoner

Tildelingen av kompensasjon for merverdiavgift på varer og tjenester i 2016 er basert på organisasjonenes regnskap fra 2015. Mer enn 23 000 lag og organisasjoner mottok kompensasjon. Flertallet av mottakere var små lag og foreninger. Organisasjonene ble tildelt om lag 1,3 mrd. kroner, en innvilgelse på 76,3 pst. av godkjent søknadssum.

Frivilligsentraler

2016 var Kulturdepartementets siste år med ansvar for fordeling av midler til etablering og drift av frivilligsentraler. Fra 2017 er fordelingsansvaret overført til den enkelte kommune. 431 frivilligsentraler i 345 kommuner ble tildelt tilskudd fra Kulturdepartementet i 2016.

Maksimalt driftstilskudd til den enkelte sentral var på 310 000 kroner. I tillegg ble det gitt tilskudd til kompetanseutvikling og samarbeid frivilligsentralene imellom på både lokalt og regionalt nivå.

Frifond

Rundt 14 000 lokale lag og grupper med barn og unge mottok støtte fra Frifond i 2016. Bevilgningen over statsbudsjettet var 18,4 mill. kroner. I tillegg ble ordningen tilført nærmere 181 mill. kroner fra spilleoverskuddet til Norsk Tipping AS fordelt til kulturformål. Departementet fordelte midlene til paraplyorganisasjonene Landsrådet for Norges barne- og ungdomsorganisasjoner (LNU) og Norsk musikkråd, som fordelte disse videre til lokal aktivitet. Den største andelen av midlene ble fordelt gjennom sentralleddet til landsdekkende barne- og ungdomsorganisasjoner til deres lokale lag. I tillegg har paraplyorganisasjonene fordelt midler direkte til lokale lag og grupper med aktivitet på områdene musikk, teater og annet.

Frivillighetsregisteret

Per 31. desember 2016 var nærmere 40 000 enheter registrert i Frivillighetsregisteret. Dette er en økning på rundt 5 000 enheter fra 2015. Økningen har blant annet sammenheng med at innmeldings- og årsavgiften er fjernet, slik at det nå er gratis å være registrert i Frivillighetsregisteret.

I samarbeid med frivillig sektor har departementet i 2016 videreført arbeidet for å sikre at innrapportering av data til Frivillighetsregisteret skal være enklest mulig for organisasjonene, og en løsning for integrasjon av idrettens medlemsregistre med Frivillighetsregisteret er tatt i bruk.

Ungdoms-OL 2016

Ungdoms-OL 2016 ble avholdt 12.–21. februar 2016. Organisasjonskomiteen for arrangementet, Lillehammer Ungdoms-OLs organisasjonskomité AS (LYOGOC), ble oppløst på selskapets ekstraordinære generalforsamling 22. desember 2016.

Selskapet etterlot seg et mindreforbruk (overskudd) på 26,4 mill. kroner. Dette er fordelt som følger:

20 mill. kroner er tilbakeført til Kulturdepartementet. Det viste seg å ikke være behov for de ekstra driftsmidlene på 20 mill. kroner som ble tilført fra spillemidlene til idrettsformål i 2015, jf. Stortingets samtykke til å utvide tilskuddsrammen for LYOGOC AS, jf. Prop. 119 S (2014–2015) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2015.

6 mill. kroner er overført til Senter for olympisk arv (Olympic Legacy Centre) på Lillehammer i samsvar med Stortingets forutsetning, jf. Prop. 153 S (2010–2011) og Innst. 33 S (2011–2012).

Restbeløpet på om lag 0,4 mill. kroner er overført til Senter for olympisk arv.

Forskning

Forskningsprogrammet «Sivilsamfunn og frivillig sektor 2013–2017» drives av Institutt for samfunnsforskning i samarbeid med Uni Research Rokkansenteret. Hovedtemaer i programmet er perspektiver på frivillig deltakelse, sivilsamfunn og frivillig sektor i endring, finansieringsordninger og andre rammevilkår. Programmet er et samarbeid mellom Helse- og omsorgsdepartementet, Arbeids- og sosialdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet og Kulturdepartementet, som er oppdragsgiver. Informasjon om forskningsprosjekter, publikasjoner og andre aktiviteter er åpent tilgjengelig på nettsiden sivilsamfunn.no.

Andre tiltak

Det ble gitt et driftstilskudd til Frivillighet Norge på 6,9 mill. kroner. Deler av tilskuddet ble nyttet til å støtte opp om organisasjonenes arbeid for å rekruttere flere og nye frivillige til organisasjoner med behov for frivillige.

Det ble gitt 2 mill. kroner til Ladies Tour of Norway og 1,5 mill. kroner til henholdsvis Tour of Norway og Tour des Fjords.

Det ble gitt 10 mill. kroner til pilotprosjekter i regi av frivillige organisasjoner for å bidra til at barn og unge får mulighet til å delta i organiserte fritidsaktiviteter sammen med jevnaldrende, uavhengig av foreldrenes økonomi.

Programkategori 08.20 Kulturformål (kap. 320–329)

Utgifter under programkategori 08.20 fordelt på kapitler

(i 1 000 kr)

Kap.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

320

Norsk kulturråd

775 986

1 087 573

1 143 450

5,1

321

Kunstnerøkonomi

490 606

512 739

517 140

0,9

322

Bygg og offentlige rom

492 135

225 447

372 134

65,1

323

Musikk og scenekunst

1 188 997

2 699 842

2 813 297

4,2

324

Scenekunstformål

2 103 092

325

Allmenne kulturformål

503 042

447 796

-11,0

326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål

912 776

791 423

802 912

1,5

328

Museum og visuell kunst

1 225 545

1 555 810

1 614 170

3,8

329

Arkivformål

397 842

394 488

413 890

4,9

Sum kategori 08.20

7 586 979

7 770 364

8 124 789

4,6

Utgifter under programkategori 08.20 fordelt på postgrupper

(i 1 000 kr)

Post-gr.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

01–01

Driftsutgifter

1 292 455

1 334 903

1 378 318

3,3

21–23

Spesielle driftsutgifter

108 069

110 254

155 920

41,4

30–49

Nybygg, anlegg m.v.

28 881

31 490

32 118

2,0

50–59

Overføringer til andre statsregnskap

1 036 193

1 052 026

1 079 520

2,6

60–69

Overføringer til kommuner

20 338

20 690

21 120

2,1

70–89

Overføringer til private

5 101 043

5 221 001

5 457 793

4,5

Sum kategori 08.20

7 586 979

7 770 364

8 124 789

4,6

Innledning

Programkategorien omfatter bevilgninger til kultur- og kunstnerformål. Bevilgningene skal bl.a. støtte kulturinstitusjoner og kunstnere, bidra til internasjonalt kultursamarbeid og utvikle den kreative næringen. Kulturdepartementets hovedoppgaver på kulturområdet er

forvaltning av lover og regelverk

styring av de statlige virksomhetene

forvaltning av tilskudd til ulike kulturformål

organisatoriske tiltak og utviklingstiltak

Statlige midler til kulturformål forvaltes etter prinsippet om armlengdes avstand. Dette innebærer at tilskuddsmottakerne er faglig uavhengige, og at beslutninger som krever kunst- og kulturfaglig skjønn, ikke underlegges statlig styring.

Mål

De overordnede målene for bevilgningene til kulturformål er å bidra til at alle kan få tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet, å fremme kunstnerisk utvikling og fornyelse, samt å samle inn, bevare, dokumentere og formidle kulturarv. Det er videre et mål å sørge for at norsk er et velfungerende og fullverdig språk.

Kunstnerisk kvalitet, utvikling og fornyelse

Kunst kan skape nysgjerrighet og forståelse, den kan overraske, utfordre og stimulere til undring, og danner slik grunnlag for samfunnsdialog i bred forstand.

Publikum i Norge har et stort mangfold av kunst- og kulturtilbud å velge i. Kunst- og kulturaktørene må holde høy kvalitet, arbeide kunnskapsbasert og jobbe aktivt med formidling for å tiltrekke seg publikum. Mye tyder på at norsk kunst og kultur holder et høyt kvalitetsnivå. En indikator på dette er nasjonal og internasjonal anerkjennelse av og etterspørsel etter f.eks. norsk scenekunst, litteratur, visuell kunst, arkitektur og musikk.

Å være kunstner kan være økonomisk uforutsigbart, men oppleves likevel som attraktivt for mange. Stadig flere ønsker å satse på et kreativt yrke, og antallet unge kunstnere øker i Norge. Kunstnernes situasjon blir belyst både i NOU 2013: 4 Kulturutredningen 2014 og i utredningen Kunstens autonomi og kunstens økonomi (2015). Dette er blitt fulgt opp av regjeringen ved å utvide virkemiddelapparatet med flere tiltak, også gjennom en satsing på kulturell og kreativ næring som skal bidra til økte næringsinntekter fra kunstnerisk virke.

Kunstfeltene består i dag av et stort mangfold av kunstuttrykk og en rekke institusjoner, formidlingsarenaer, aktører og kunstnere lokalisert over hele landet. Alle felt, det være seg musikk, scenekunst, visuell kunst, litteratur m.m., har gjennomgått store forandringer de siste årene, og kompleksiteten og profesjonaliteten øker. Teknologien, som fremdeles er i rask utvikling, utfordrer kunst- og kulturorganisasjonene på mange plan, samtidig som den åpner nye muligheter. Dette gjelder både utviklingen av nye kunstneriske praksiser, nye uttrykk og produksjonsmåter, andre formidlingsformer, nye arenaer og en annen organisering av det kunstneriske arbeidet.

Kulturaktivitet fordrer gode fysiske rammevilkår. Bygninger, arkitektur og visuell kultur er viktige uttrykk for vår kultur, kulturarv og identitet. Den største enkeltsatsingen innenfor kunstfeltet er for tiden nybygget for Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design på Vestbanen i Oslo.

Bevare og formidle kulturarven

Arkivene, bibliotekene og museene er kulturarvinstitusjoner som samler inn, bevarer, tilgjengeliggjør og formidler skriftlige kilder, foto, gjenstander og bygninger. Samlingene har uvurderlig betydning for forskning og kunnskapsutvikling, og for forståelse av vår nasjonale og lokale kultur, språk, historie og identitet. Samlet utgjør disse institusjonene et hovedelement i vårt kollektive samfunnsminne.

Digitalisering har revolusjonert tilgangen til og formidlingen av kulturarvmateriale. På nettsider som arkivportalen.no, digitalarkivet.no, nb.no og digitaltmuseum.no kan alle få digital tilgang til kulturarvinstitusjonenes samlinger og informasjon om hva som finnes i samlingene. Dette bidrar til en styrking av institusjonenes samfunnsmessige funksjon og betydning. I Riksrevisjonens undersøkelse om digitalisering av kulturarven framheves Nasjonalbibliotekets digitaliseringsarbeid. På den andre siden påpeker Riksrevisjonen utfordringer i arbeidet med digitalisering i Arkivverket og museene, og dette vil bli fulgt opp.

Kulturarvinstitusjonene forvalter fellesskapets ressurser og skal være tilgjengelige for alle. Med utgangspunkt i egne samlinger og særskilte samfunnsoppdrag driver institusjonene formidling for et bredt publikum. Mange av institusjonene er populære møteplasser i sine lokalsamfunn. Folkebibliotekene fins i alle landets kommuner og er en viktig arena for formidling av litteratur, læring og offentlig debatt. Museene har også et stort antall formidlingsarenaer.

Mengden av publisert materiale og saksdokumenter fra offentlig og privat virksomhet som produseres i dag, mangler historisk sidestykke. For kulturarvinstitusjonene skaper dette store utfordringer med hensyn til lagringskapasitet og forsvarlig lagring av så vel digitalt som analogt materiale.

Kultur og språk er uløselig sammenknyttet. Vi bruker språket muntlig og skriftlig for å uttrykke oss og for å samhandle med andre, og gjennom språket opplever og tolker vi verden rundt oss. Språket er vårt fremste identitetsmerke. Et bredt tilfang av litteratur på norsk bidrar til å bevare og fornye norsk språk og kultur. Å bidra til en offentlighet der hovedspråket er norsk – både bokmål og nynorsk – åpner for bred medvirkning og deltakelse, og er et gjennomgående mål i kunst-, kultur- og mediepolitikken. Norsk skal være et levende og sterkt språk på alle samfunnsområder. Likeledes skal samisk og de nasjonale minoritetsspråkene også ivaretas.

Internasjonal deltakelse og kultursamarbeid

Norsk deltakelse i internasjonalt kunst- og kulturliv øker. Stadig flere kulturuttrykk har internasjonale referanser, er basert på internasjonalt samarbeid eller har et internasjonalt publikum. Samarbeid på tvers av landegrenser bidrar til å gjøre norsk kulturliv mer aktivt og levende, styrker kvalitet og kompetanse i kultursektoren og gir tilgang til større og flere markeder. Dette gir også mulighet for økt verdiskaping i norsk kulturell og kreativ næring. En godt utviklet kultursektor bidrar til formidling og kommunikasjon over landegrenser og gir viktige bidrag til samarbeid og utvikling.

Departementet legger særskilt til rette for internasjonal kulturvirksomhet blant annet gjennom multilateralt samarbeid i Nordisk ministerråd, Europarådet, EU og UNESCO.

Gjennom tilskudd til organisasjonene Danse- og teatersentrum, Music Norway, Norsk filminstitutt, Norwegian Crafts, Norwegian Literature Abroad (NORLA) og Office for Contemporary Art Norway (OCA) bidrar departementet til å fremme norsk kunst og kultur internasjonalt.

Gjennom Nordisk ministerråds politiske initiativ, støtteprogrammer og institusjoner arbeides det for et dynamisk og mangfoldig kunst- og kulturliv i Norden. Støtteprogrammene er viktige finansieringskilder og norske kunstnere og kulturaktører har fått god uttelling i disse programmene.

Nordområdepolitikken er et sentralt utenrikspolitisk interesseområde for regjeringen. En godt utviklet kultursektor i nord bidrar til formidling og kommunikasjon over grensene og gir viktige bidrag til samarbeid og utvikling i regionen. Departementet bidrar til kultursamarbeid over grensene i nord bl.a. gjennom tre-årige programmer for norsk-russisk kultursamarbeid.

Ny kulturmelding

Regjeringen har besluttet at det skal utarbeides en ny kulturmelding. Meldingen skal danne grunnlaget for en overordnet politisk debatt om kulturpolitiske utfordringer i årene som kommer, og den skal favne bredt innenfor Kulturdepartementets ansvarsområder – kunstfeltene, film, spill, bibliotek, arkiv, museum og frivillig kulturliv. Meldingen skal inneholde mål for framtidens nasjonale kulturpolitikk. Et sentralt aspekt ved kulturmeldingen vil være en vurdering av arbeidsdelingen mellom forvaltningsnivåene innenfor kulturområdet. Det legges opp til at meldingen skal behandles i Stortinget i vårsesjonen 2019.

Kap. 320 Norsk kulturråd

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

147 320

152 621

185 070

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

8 632

2 946

51

Fond for lyd og bilde

37 416

38 050

38 880

52

Norges forskningsråd

12 894

53

Sametinget

82 487

55

Norsk kulturfond

71 856

893 956

919 500

73

Nasjonale kulturbygg, kan overføres

207 478

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

57 432

78

Ymse faste tiltak

39 298

79

Til disposisjon, kan nyttes under post 1

5 586

82

Nobels Fredssenter

30 080

85

Gaveforsterkningsordning

44 937

86

Talentutvikling

30 570

Sum kap. 0320

775 986

1 087 573

1 143 450

Kap. 320, post 21 foreslås avviklet. På denne posten har det vært budsjettert med utgifter i Norsk kulturråd for enkelte oppdrag som har vært finansiert av eksterne midler. Denne oppdragsvirksomheten er nå i all hovedsak avviklet, jf. omtale under kap. 3320.

Innledning

Kapitlet omfatter den statlige virksomheten Norsk kulturråd. Bevilgningene under kapitlet består av driftsmidler til Norsk kulturråd samt avsetninger til Norsk kulturfond og Fond for lyd og bilde.

Norsk kulturråd består av en fagadministrasjon og de kollegiale organene som styrer Norsk kulturfond, Fond for lyd og bilde og Statens kunstnerstipend. De kollegiale organene styres etter prinsippet om armlengdes avstand og er faglig uavhengige i sitt arbeid. De beslutter tildelingene fra sine avsetninger og kan ikke instrueres når det gjelder enkeltvedtak om fordeling av hhv. tilskudd og stipend/garantiinntekter. Fagadministrasjonen ledes på sin side av en direktør som er underlagt departementets instruksjonsmyndighet.

Norsk kulturråd har som formål å stimulere samtidens mangfoldige kunst- og kulturuttrykk. Organisasjonen bistår kunst- og kulturprosjekter over hele landet, driver utviklingsarbeid og er rådgiver for staten i kulturspørsmål. Gjennom støtte til profesjonelle kunstnere, arrangører, utgivere og ulike kulturvirksomheter bidrar Kulturrådet til at kunst og kultur skapes, dokumenteres, bevares og gjøres tilgjengelig for flest mulig. Målet er at Norge skal ha et levende og mangfoldig kunst- og kulturliv.

Som statens viktigste aktør for det frie feltet (dvs. det prosjektbaserte, ikke-institusjonelle feltet), har Norsk kulturråd en sentral plass i utviklingen av kulturpolitikken.

Kulturrådet har en viktig oppgave i å løfte fram kunstens og kulturens rolle i samfunnet og tilrettelegge for kunstnerisk virksomhet. Store samfunnsmessige og økonomiske endringer knyttet til globalisering, migrasjon, mangfold, digitalisering m.m. reflekteres også i kunst- og kulturlivet. Dette stiller krav til Kulturrådet om å være tydelig, relevant og oppdatert i dialogen med sine brukere, institusjoner og publikum for øvrig.

Kulturrådet legger stor vekt på å ha oppdatert kunnskap om kunst- og kulturfeltet i hele landet og å være synlig utad. Kulturrådets innretning og mandat skal sikre dette. Fagutvalg, komiteer og råd er bredt geografisk sammensatt, og søknader og rapporter mottas fra aktører i hele landet. Fagadministrasjonens kontinuerlige dialog med disse aktørene samt fagarrangementer i ulike deler av landet styrker administrasjonens kompetanse og legger til rette for mangfold. Kompetansemiljøet i fagadministrasjonen utgjør et samlet, faglig overblikk som bidrar til økt kunnskap om utvikling og tendenser i en sektor som er i stadig bevegelse.

Mål for 2018

Bevilgningene under kapitlet bygger opp under departementets overordnede mål om å bidra til at alle kan få tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet, å fremme kunstnerisk utvikling og fornyelse, samt å samle inn, bevare, dokumentere og formidle kulturarv.

Målene for bevilgningene til Norsk kulturråd i 2018 er å

legge til rette for produksjon og formidling av ulike kunst- og kulturuttrykk

utvikle museumssektoren

styrke internasjonalt samarbeid på kulturfeltet

lette etablering og stimulere utvikling av profesjonelt kunstnerisk virke

Norsk kulturråd har de siste årene arbeidet med store omstillings- og utviklingsoppgaver og har samtidig gjennomført en omfattende digitalisering av virksomheten.

I 2018 vil Norsk kulturråd jobbe videre med satsingen på kulturell og kreativ næring, som har resultert i opprettelsen av kontoret Kreativt Norge i Trondheim. Kulturrådet vil i 2018 også flytte forvaltningen av museumsfaglige oppgaver fra Oslo til Bodø. Fra 2018 vil Kulturrådet dermed ha kontorer på tre ulike steder i landet, noe som vil kreve ytterligere omstilling i organisasjonen.

En sentral oppgave for Norsk kulturråd er å sørge for god og hensiktsmessig forvaltning av offentlige tilskudd. I 2016 mottok Kulturrådet over 20 000 søknader fordelt på mer enn 50 ulike tilskuddsordninger. I tillegg kommer innkjøpsordningene for litteratur m.m. Dette stiller store krav til effektiv saksbehandling, samtidig som søkernes behov for forenkling og offentlighetens behov for innsyn og transparens må ivaretas. For å svare på disse utfordringene har Kulturrådet de siste årene bl.a. digitalisert tilskuddsforvaltningen. Den store porteføljen krever likevel at det kontinuerlig arbeides med effektivisering og forbedring av arbeidsrutiner. Høy fagkompetanse, kvalitetsbedømmelse og et solid kunnskapsgrunnlag er et påkrevd fundament i arbeidet til Kulturrådets fagadministrasjon, samt for styrer, råd, komiteer og utvalg.

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten skal dekke lønns- og driftsutgifter for fagadministrasjonen i Norsk kulturråd og utgifter til drift av råd, styre og utvalg.

Fagadministrasjonens oppgaver inkluderer sekretariatsfunksjonene for de styrende organene for Norsk kulturfond, Statens kunstnerstipend og Fond for lyd og bilde. Virksomheten omfatter videre oppgaver knyttet til nasjonal museumsutvikling, utvikling og styrking av kreative næringer og forskning og utvikling. Oppfølging av UNESCO-konvensjonen om immateriell kulturarv og arbeid med å styrke internasjonalt samarbeid på kulturfeltet ligger også til fagadministrasjonen, i tillegg til funksjonen som offisielt kontaktpunkt for EUs kulturprogram Kreativt Europa.

Som en del av regjeringens satsing på kulturell og kreativ næring fikk fagadministrasjonen høsten 2016 i oppdrag å etablere et kontor i Trondheim, Kreativt Norge. Kontoret åpnet høsten 2017. Målet er å bidra til økte inntekter fra kunstnerisk virksomhet ved å knytte kunsten nærmere publikum og styrke støtteapparatet rundt de skapende og utøvende kunstnerne i hele landet. For å sikre en helhetlig og målrettet kunstnerpolitikk skal Kreativt Norge også fungere som sekretariat for Statens kunstnerstipend og Fond for lyd og bilde.

Kulturdepartementet foreslår å øke bevilgningen til Kreativt Norge med 12 mill. kroner i 2018. Økningen skal nyttes til ulike kompetanseprogram og tiltak rettet mot både mindre kulturbedrifter og etablerte kulturinstitusjoner.

Som ledd i oppfølgingen av Kommunal- og moderniseringsdepartementets Meld. St. 18 (2016–2017) Bærekraftige byar og sterke distrikt har regjeringen besluttet å flytte forvaltningen av museumsfaglige oppgaver i Norsk kulturråd fra Oslo til Bodø. Flyttingen berører om lag ti stillinger. Kontoret i Bodø skal forvalte nasjonale oppgaver og ha et nasjonalt ansvar for utvikling, profesjonalisering og samordning i museumssektoren. Kulturrådet har satt i gang arbeidet med etableringen av kontoret i Bodø med sikte på åpning i løpet av første halvår 2018.

Posten foreslås økt med 15 mill. kroner for å dekke merkostnader som følge av flyttingen til Bodø. Utgiftene vil være knyttet til nyrekruttering av ansatte, investeringskostnader ved etablering av nytt kontor og økte husleiekostnader for Norsk kulturråd.

I 2018 vil Kulturrådet dermed ha tre lokasjoner for sin virksomhet. Gjennom nyetableringene og økt tilstedeværelse andre steder i landet vil Norsk kulturråd arbeide for ytterligere å styrke sin posisjon og sitt nasjonale oppdrag.

Posten foreslås utover dette økt med 4 mill. kroner, mot tilsvarende økning i inntektene under kap. 3340, post 01, jf. omtale nedenfor.

Post 01 kan overskrides med inntil samme beløp som Norsk kulturråd får i merinntekter under kap. 3320, post 01 og regnskapsførte inntekter under kap. 3320, post 03, jf. forslag til vedtak II.

Post 51 Fond for lyd og bilde

Fond for lyd og bilde skal fremme produksjon og formidling av innspillinger av lyd- og filmopptak og fordeles til beste for rettighetshavere innenfor musikk, scene, film og billedkunst.

Fondsmidlene er i tillegg en kollektiv kompensasjon til rettighetshavere innen musikk, scene, film og billedkunst for den lovlige kopieringen av deres verker til privat bruk.

Det er også avsatt midler til en kompensasjonsordning med individuell fordeling til rettighetshavere, jf. omtale under kap. 337, post 70.

Fond for lyd og bilde forvaltes av et styre på sju medlemmer som oppnevnes for tre år av gangen. Styreleder oppnevnes av Kulturdepartementet, mens øvrige medlemmer oppnevnes etter innstilling fra rettighetshaverorganisasjonene. Styret i Fond for lyd og bilde oppnevner faglige utvalg som behandler søknader om prosjektstøtte fra fondet. Det er 37 utvalgsmedlemmer totalt, fordelt på seks fagutvalg og fem underutvalg.

Post 55 Norsk kulturfond

Norsk kulturfond forvaltes av Norsk kulturråd gjennom et råd på ti personer, oppnevnt av Kulturdepartementet for fire år av gangen. Oppnevningen er rullerende, slik at halvparten av rådets medlemmer står på valg hvert annet år. Rådet oppnevner fagutvalg, der medlemmene sitter i to år av gangen. Det er fagutvalgene som i all hovedsak behandler søknader om støtte fra kulturfondet. Sammensetningen av fagutvalgene sikrer bred kunstfaglig kompetanse og skal i tillegg ivareta kjønnsmessig likevekt og geografisk spredning. Det er ca. 125 utvalgsmedlemmer totalt, fordelt på 13 fagutvalg og 10 vurderingsutvalg.

Bevilgningen skal dekke tilskuddsordninger og avsetninger under Norsk kulturfond. Gjennom tildelinger fra Norsk kulturfond stimuleres i hovedsak den frie delen av kulturlivet. I tillegg tildeles tilskudd til en rekke organisasjoner og virksomheter som i de senere år er lagt til kulturfondet.

Samlet foreslås det bevilget rundt 920 mill. kroner til Norsk kulturfond, fordelt slik:

(i 1 000 kr)

2016

2017

2018

Allmenne kulturformål

81 256

81 132

82 890

Visuell kunst

102 618

107 980

114 400

Musikkformål

353 998

356 562

366 360

Scenekunstformål

138 907

139 281

142 280

Litteraturformål

178 265

178 774

182 680

Kulturvernformål

30 174

30 227

30 890

Sum

885 218

893 956

919 500

Tabellen viser bevilget beløp for 2016 og 2017 og forslag til bevilgning i 2018.

Under avsetningen for visuell kunst bevilges 4,1 mill. kroner til kunstnerassistentordningen som ble opprettet i 2017.

I forbindelse med overdragelsen av Barnas Verdensdager til Oslo World Music Festival foreslås 2 mill. kroner til formålet overført til Norsk kulturfond og avsetningen til musikkformål, jf. omtale under kap. 325, post 01.

Fondsavsetningen fordeles på bakgrunn av kunst- og kulturfaglige vurderinger og kan nyttes til enkeltstående og flerårige prosjekter og til tiltak av mer varig karakter.

Norsk kulturråd har anledning til å omdisponere mellom avsetningene til de ulike formålene.

Institusjoner mv. med fast årlig tilskudd over statsbudsjettet skal som hovedregel ikke innvilges tilskudd fra Norsk kulturfond. Unntak kan vurderes, bl.a. for å fremme institusjonenes samarbeid med det frie feltet.

Etter Stortingets vedtak om å avvikle knutepunktordningen har Norsk kulturråd overtatt ansvaret for hele festivalfeltet. Kulturrådet la i 2017 om sin musikkfestivalstøtteordning i tråd med de føringer Stortinget har vedtatt. Den nye musikkfestivalordningen trer i kraft i 2018. Den skal sikre at det opprettholdes og utvikles et mangfold av festivaler av høy kvalitet, og gi rom for at nye festivaler skal kunne komme inn på ordningen. Ordningen omfatter mulighet for flerårige tilskudd i inntil fem år.

Rapport 2016

Rapporten nedenfor gir en samlet vurdering av måloppnåelsen basert på den årlige rapporteringen fra Norsk kulturråd om fagadministrasjonen, Norsk kulturfond og Fond for lyd og bilde om oppnådde resultater. For øvrige formål som tidligere var budsjettert under kapitlet, men som nå er overført til andre budsjettkapitler, vises det til rapport under hhv. kap. 322 og kap. 325.

Samlet sett vurderer departementet måloppnåelsen å være tilfredsstillende.

Fagadministrasjonen

Målene for bevilgningen til fagadministrasjonen var i 2016 å sikre sekretariatsressurser for det kollegiale organet for Norsk kulturråd (rådet), styret for Fond for lyd og bilde og utvalget for Statens kunstnerstipend og garantiinntekter for kunstnere, utvikle og iverksette forsknings- og utviklingsprosjekter, sørge for effektiv forvaltning av tilskudd, bidra til utvikling av museene og legge til rette for internasjonalt samarbeid på kulturfeltet.

Som et ledd i regjeringens satsing på kulturell og kreativ næring fikk fagadministrasjonen i oppdrag å etablere et kontor i Trondheim, Kreativt Norge. To tilskuddsordninger og nye rådgivningsfunksjoner skulle etableres ved det nye kontoret, som også skulle romme sekretariatsfunksjoner for Statens kunstnerstipend og Fond for lyd og bilde. Arbeidet med etablering av kontoret startet i oktober 2016.

Sekretariatsoppgaver og tilskuddsforvaltning

Fagadministrasjonen er sekretariat for tre kollegiale organer og skal blant annet sikre at beslutningsgrunnlaget for vedtak er godt faglig fundert, at tilskuddsordningene er innrettet i tråd med utviklingen i kunst- og kulturfeltet, og at forvaltningen er effektiv og i henhold til relevant regelverk. For å sikre oppdatert kunnskap driver fagadministrasjonen aktivt FoU-arbeid gjennom igangsetting av forskningsprosjekter, evalueringer og utredninger, jf. omtale av forskning og utvikling under Norsk kulturfond nedenfor.

Kulturrådet har siden 2012 hatt en stor satsing på digitalisering av tilskuddsforvaltningen, og over 50 ulike tilskuddsordninger er blitt digitalisert. I 2016 tildelte Kulturrådet støtte til nær 5 000 søknader. Av samlet søknadsmengde på over 20 000 søknader ble om lag 95 pst. mottatt digitalt. Digitaliseringen bidrar til at tilskuddsforvaltningen blir mer effektiv, og at alle steg av tilskuddsforvaltningen dokumenteres og forvaltes i henhold til gjeldende regelverk. Dette bidrar til økt fleksibilitet og transparens i Norsk kulturråds forvaltning av fonds- og stipendmidler.

Museumsutvikling

I 2016 fordelte Kulturrådet 26,3 mill. kroner til utviklingsprosjekter og sikringstiltak ved museene. Prosjektmidlene er lyst ut som programmer med prosjekter med tydelig overføringsverdi til hele eller store deler av museumssektoren. For perioden 2015–2017 pågår følgende fire programmer:

Museenes samfunnsrolle: demokrati, menneskerettigheter og refleksjon

Digital utvikling: fellesløsninger, økt kvalitet, rikere opplevelser

Samlingsforvaltning: koordinering og prioritering i samlinger

Sikring: ROS-analyser (risiko- og sårbarhet) og sikringsplaner

Kulturrådet koordinerte i 2016 i alt 24 faglige museumsnettverk. Nasjonalt nettverk for demokrati og menneskerettigheter ble etablert med Norsk folkemuseum / Eidsvoll 1814 som ansvarlig. Videre arrangerte Kulturrådet i 2016 flere fagdager, kurs og dialogmøter for å styrke kompetanse og samarbeid i sektoren.

Som ledd i arbeidet med digital utvikling videreførte Kulturrådet samarbeidet K-lab med Kartverket, Riksarkivet og Riksantikvaren. Målet er å gjøre åpne kulturdata og relaterte geodata mer tilgjengelige, med økt samfunnsmessig bruk. Kulturrådet drifter og utvikler tjenesten Norvegiana, for å gjøre kunst- og kulturdata tilgjengelig. Ved utgangen av 2016 var det ca. 7,4 millioner objekter i Norvegiana.

Se også rapport 2016 under kap. 328.

Internasjonalt kultursamarbeid

Kulturrådet er programpartner for kulturutvekslingsprogrammer innenfor EØS-midlene og samarbeidet i 2016 med sju mottakerland. Ved utgangen av året hadde mer enn 300 norske kulturaktører deltatt i kulturprogrammene under EØS-midlene 2009–2014. Kulturrådet hadde også begynt å forberede arbeidet for den nye perioden og påbegynt samarbeid med Bulgaria og Slovakia.

Arbeidet med informasjon om Kreativt Europa-programmet til norske aktører ble videreført i 2016. Per 31. desember 2016 var 32 norske aktører med i prosjekter finansiert gjennom programmet, i tillegg til norsk deltakelse i en rekke nettverk. Det ble også tildelt midler til norsk-islandsk kultursamarbeid. Kulturrådet tok aktivt del i arbeidet til Verdensorganisasjonen for kulturråd IFACCA.

Arbeidet med oppfølging av UNESCOs konvensjon for immateriell kulturarv ble videreført. Som første norske aktør ble Oselvarverkstaden innskrevet på UNESCOs liste for gode vernepraksiser. Arbeidet med å opprette en fortegnelse for immateriell kulturarv i Norge ble gjennomført i henhold til planen.

Norsk kulturfond

Norsk kulturfond forvaltes av Norsk kulturråd og hadde i 2016 som formål å legge til rette for

produksjon, formidling og etterspørsel av ulike kunst- og kulturuttrykk

bredde, mangfold og kvalitet i norsk litteratur og god tilgjengelighet for alle

Tabell 4.1 Norsk kulturfond – disponering av midler 2016 og plantall 2017

(i 1 000 kr)

2016

2017

Allmenne kulturformål

59 793

60 053

Visuell kunst

112 666

122 006

Musikkformål

355 319

357 957

Scenekunstformål

147 660

148 060

Litteraturformål

177 777

177 877

Kulturvernformål

32 003

32 003

Sum

885 218

897 956

Fullmakten til å omdisponere mellom fondets avsetninger i 2016 har i hovedsak vært benyttet til å omstrukturere avsetningen til Allmenne kulturformål. Omdisponeringene berørte om lag fem pst. av den samlede fondsavsetningen. I tillegg har rådet prioritert forsøksvirksomhet og lyst ut midler for å skape interesse og engasjement for kunst- og kulturkritikk.

Tabell 4.2 Søknader og tildelinger 2016

Søknader

Tildelinger

Allmenne kulturformål

405

118

Visuell kunst

1 452

496

Musikk

3 409

1 332

Scenekunst

1 175

326

Litteratur

1 742¹

940²

Kulturvern

336

108

Totalt

8 434

3 248

¹ Inkluderer antall påmeldte titler og tildelinger i innkjøpsordningen for litteratur (hhv. 1 083 og 591 titler).

² Inkluderer antall søknader og tildelinger for tidsskrifter og periodiske publikasjoner (hhv. 85 og 72 titler).

Kilde: Norsk kulturråd

Sett bort fra innkjøpsordningen for litteratur, mottok fondet 641 færre søknader i 2016 enn året før – en nedgang på åtte pst. Det ble gitt 82 færre tilsagn om tilskudd. Tildelingsprosenten økte fra 35 til 37 pst.

Allmenne kulturformål

Avsetningen til allmenne kulturformål nyttes til tverrfaglige satsinger og diverse andre prosjekter. I 2016 er avsetningen brukt til tilskuddsordningene Rom for kunst, Tverrfaglige tiltak, Aspirantordningen og til forsøksordningen Gjesteoppholdsstøtte for arenaer. Det er satt av midler til forskning og utvikling m.m. under avsetningen.

Tidligere øremerkede midler til barne- og ungdomskultur, som sorterte under kapitlet Allmenne kulturformål, ble fordelt ut til fagområdene i fondet fra 2016, med et utvidet ansvar for å videreutvikle bevisstheten rundt og kvaliteten på kunst- og kulturprosjekter som har en ung målgruppe. Hovedbegrunnelsen for denne omstruktureringen var troen på at en fortsatt særbehandling av denne type prosjekter ville virke mot rådets hensikt om statusheving og kvalitetsutvikling av barne- og ungdomskulturfeltet.

Under allmenne kulturformål i 2016 var forholdet mellom søknadssum og avsetning 39 pst., og 31 pst. av søknadene ble innvilget.

Forskning og utvikling

Norsk kulturråd er en viktig leverandør av ny, forskningsbasert kunnskap om Kulturrådets fagområder gjennom utredningsarbeid, evalueringer og statistikkproduksjon og igangsetting av forskningsprosjekter. Hovedsatsingen i 2016 var forskningsprogrammet «Kunst, kultur og kvalitet» med lansering av artikkelsamlingen Kvalitetsforståelser. Kvalitetsbegrepet i samtidens kunst og kultur. Forskningssatsinger på digitalisering og på barn og unge har vært under utvikling. Et forskningsprosjekt om utviklingen av kirkemusikken og et om litteratur i digitale omgivelser ble avsluttet med bokutgivelser og lanseringsseminarer. Det ble også igangsatt flere evalueringer blant annet på scenekunst- og litteraturområdet. Kulturrådet har siden 2013 samarbeidet med Kulturdepartementet om utvikling av bransjestatistikk for musikk, litteratur og visuell kunst.

Visuell kunst

Avsetningen til visuell kunst ble gjennom ulike støtteordninger nyttet til tilskudd til produksjon, formidling og dokumentasjon av uttrykk innenfor alle sjangre. I tillegg er et pilotprosjekt for arkivering og bevaring av videokunst midlertidig videreført.

Avsetningen til visuell kunst ble i 2016 økt med 5,5 mill. kroner til drift av kunsthaller og større kunstforeninger. Driftsstøtteordningen og arrangørstøtteordningen for kunstnerdrevne visningssteder og kunstfestivaler ble etablert i 2015. Dette har gitt Kulturrådet et mer helhetlig blikk på institusjoner, kunstnerskap og publikum i det visuelle kunstfeltet.

I 2016 var forholdet mellom søknadssum og avsetning 30 pst., og 34 pst. av søknadene ble innvilget.

Musikkformål

Kulturrådet har i 2016 arbeidet for å styrke mangfoldet av musikkproduksjon på høyt nivå, øke formidling og etterspørsel av musikkuttrykkene, og for å utvikle kunnskap og kompetanse om musikkfeltet.

Kulturrådets støtteordning for musikkensembler ble i 2016 styrket med 4,5 mill. kroner til kor på høyt nivå. Sammen med styrkingen på ti mill. kroner i 2015 har dette bidratt til videre utvikling av den profesjonelle vokalmusikken i Norge.

Tolv av de 15 tidligere knutepunktfestivalene ble overført til musikkavsetningen, med til sammen 83,7 mill. kroner. Rådet har i 2016 lagt om den eksisterende tilskuddsordningen for musikkfestivaler slik at man kan innlemme de tidligere knutepunktfestivalene.

To tilskuddsordninger ble lagt om med virkning fra høsten 2016. Tilskuddsordningen for bestillingsverk ble lagt om for å anerkjenne og inkludere flere måter å skape musikk på. Musikerordningen og støtteordningen for musikkensembler ble slått sammen til én ordning, mer tilpasset utøvernes behov.

I 2016 var forholdet mellom søknadssum og avsetning 41 pst., og 39 pst. av søknadene ble innvilget.

Scenekunstformål

Avsetningen til scenekunstformål ble i 2016 nyttet til produksjon og formidling av scenekunst på høyt kunstnerisk og faglig nivå. Gjennom ulike støtteordninger har midlene bidratt til nyskaping, utvikling og samarbeid på tvers av uttrykksformer og sjangre, videreutvikling av infrastruktur for produksjon og formidling, samt formidling til publikum på et mangfold av arenaer i inn- og utland.

I 2016 var forholdet mellom søknadssum og avsetning 26 pst., og 28 pst. av søknadene ble innvilget.

Litteraturformål

Etter en gjennomgang av samtlige litteraturstøtteordninger i 2014–2015 var 2016 det første hele året med en ny struktur for virkemiddelapparatet på litteraturområdet. Litteraturstøtten omfattet i 2016 tilskudd til prosjekter, produksjon, formidling og de fem innkjøpsordningene for litteratur.

I tillegg kommer støtteordningene til kulturtidsskrift og driftsstøtte til enkelte virksomheter på litteraturområdet.

Den nye strukturen gir en mer oversiktlig portefølje, og retningslinjene for de ulike ordningene er mer treffsikre enn de var tidligere. Blant annet går det tydeligere fram hvor stor andel av søknadene som gjelder formidling av litteratur. Antall søknader til litteraturavsetningen har vært relativt stabil de siste årene. Avsetningen til litteratur ble i 2016 styrket med totalt ni mill. kroner. Kulturrådet disponerte om lag halvparten til økning av forfatterhonorar og forlagsbetaling under innkjøpsordningene for litteratur. For øvrig ble sjangeren sakprosa for barn og unge inkludert i tilskuddsordningen for litteraturproduksjon, sakprosa permanent innlemmet i innkjøpsordningen for oversatt litteratur og tilskuddsordningen for litteraturformidling styrket.

Innkjøpsordningene er en hovedsatsing for Kulturrådet. Mellom 500 og 600 nye titler i ulike sjangre distribueres til folkebibliotekene hvert år. Den nye ordningen innebærer at en ny tittel kjøpes inn som både papirbok og e-bok, med noen få unntak for sjangre som tegneserier og bildebøker. I overkant av 350 titler ble innkjøpt som e-bøker i 2016. Kulturrådet er i dialog med Nasjonalbiblioteket og andre bransjeaktører om e-bøker for å bidra til at innkjøpsordningene kan inngå i en større infrastruktur som balanserer salg og utlån på best mulig måte.

Antall innkjøpte titler under innkjøpsordningene er relativt stabilt innenfor de ulike områdene skjønnlitteratur / skjønnlitteratur barn/unge, sakprosa / sakprosa barn/unge, oversatt skjønnlitteratur og sakprosa, samt tegneserier. Innenfor enkelte sjangre er nynorsk prioritert ved at utgivelser på nynorsk gir ekstra betaling både til forfatter og forlag.

Kulturvernformål

Kulturfondets avsetning til kulturvern har som mål å stimulere til prosjektbasert arbeid med innsamling, dokumentasjon, bevaring og formidling av materiale som utgjør grunnlaget for økt kunnskap om historie, kunst, kulturer og samfunnsliv i Norge. Det var et mål i 2016 å stimulere til flere prosjekter der barn og unge er aktivt involvert i arbeid med historie og kulturvern.

For mange aktører i det frie kulturvernet er Kulturrådet eneste finansieringskilde med nasjonalt nedslagsfelt. Fondsmidlene har en positiv effekt som utløser av støtte også fra regionale og lokale finansieringskilder. Dette samspillet mellom ulike forvaltingsnivå er viktig for et fortsatt vitalt og faglig forankret kulturvern i regioner og lokalsamfunn.

Forholdet mellom søknadsbeløp og tildeling var 33 pst., og 32 pst. av søknadene ble innvilget.

Norsk kulturfond: Fylkesvis fordeling av søknader og tildelinger

Tilskudd fra Norsk kulturfond i 2016 er fordelt til mottakere i alle landets fylker.

Tabell 4.3 Norsk kulturfond: Forhold mellom antall søknader og antall tildelinger fordelt på fylke i 2016 og gjennomsnitt for 2012–2016

Fylke

Antall søknader 2016

Gjennomsnittlig søknadstall 2012–2016

Antall tildelinger 2016

Gjennomsnittlig tildelingstall 2012–2016

Tildelings-prosent 2016

Gjennomsnittlig tildelingsprosent 2012–2016

Akershus

440

489

137

142

31,1

29,0

Aust-Agder

77

79

33

30

42,9

38,0

Buskerud

140

178

68

68

48,6

38,2

Finnmark

93

109

38

40

40,9

36,7

Hedmark

112

120

47

40

42,0

33,3

Hordaland

763

802

284

289

37,2

42,2

Møre og Romsdal

124

123

44

41

35,5

24,3

Nordland

205

211

77

89

37,6

34,8

Nord-Trøndelag

75

115

30

28

40,0

38,2

Oppland

166

161

55

56

33,1

35,9

Oslo

2 881

3 048

1 220

1 163

42,3

38,2

Rogaland

278

273

112

98

40,3

35,9

Sogn og Fjordane

84

102

32

39

38,1

38,2

Svalbard¹

1

2

1

1

100,0

50,0

Sør-Trøndelag

404

440

179

169

44,3

38,4

Telemark

194

196

71

64

36,6

32,7

Troms

180

225

86

89

47,8

39,6

Vest-Agder

136

130

53

54

39,0

41,5

Vestfold

127

148

37

39

29,1

26,4

Østfold

154

188

55

58

35,7

30,9

Utlandet¹

64

117

18

28

27,7

23,9

¹ På grunn av innføring av nytt søknadssystem fra 2014 er Svalbard og utlandet med som egne kategorier under fylkesfordelingen fra 2014.

Kilde: Norsk kulturråd

Tabell 4.4 Norsk kulturfond: Forhold mellom søknadssum og tildelingssum fordelt på fylke – i 2016 og gjennomsnitt for 2012–2016 (i hele 1000 kr)

Fylke

Søkt sum 2016

Søkt sum – gjennomsnitt 2012–2016

Tildelt sum 2016

Tildelt sum gjennomsnitt 2012–2016

Tildelingsprosent 2016

Gjennomsnittlig tildelingsprosent 2012–2016

Akershus

15 462

123 480

19 172

23 077

12,4

18,3

Aust-Agder

14 572

12 971

4 575

3 359

31,4

26,6

Buskerud

28 111

36 803

9 298

9 799

33,1

28,4

Finnmark

34 458

38 514

5 016

11 177

14,6

26,5

Hedmark

28 477

19 733

5 861

3 142

20,6

19,2

Hordaland

261 454

209 056

80 198

55 577

30,7

30,4

Møre og Romsdal

58 964

29 754

8 183

3 913

13,9

16,9

Nordland

62 649

67 324

20 991

21 585

33,5

32,0

Nord-Trøndelag

12 491

19 052

4 024

4 751

32,2

25,2

Oppland

47 696

37 721

12 872

7 335

27,0

22,9

Oslo

952 376

794 637

326 432

250 707

32,7

34,1

Rogaland

122 502

82 816

23 548

20 096

19,2

24,9

Sogn og Fjordane

36 714

18 675

4 495

4 215

12,2

23,3

Svalbard¹

412

352 667

250

200

60,7

61,4

Sør-Trøndelag

190 833

131 874

57 825

31 088

30,3

28,9

Telemark

52 950

41 883

10 850

8 635

20,5

23,0

Troms

79 026

57 516

23 142

14 603

29,3

29,8

Vest-Agder

48 479

37 502

11 115

8 235

22,9

23,7

Vestfold

47 291

49 870

15 728

8 205

33,3

18,4

Østfold

33 738

44 216

68 578

7 296

20,3

16,8

Utlandet¹

22 237

15 253

2 226

2 954

10,0

17,8

¹ På grunn av innføring av nytt søknadssystem fra 2014 er Svalbard og utlandet med som egne kategorier under fylkesfordelingen fra 2014.

Kilde: Norsk kulturråd

Fond for lyd og bilde

Fondet skal fremme produksjon og formidling av innspillinger av lyd- og filmopptak og fordeles til beste for rettighetshavere innen musikk, scene, film og billedkunst.

Bevilgningen til Fond for lyd og bilde for 2016 var 37,4 mill. kroner, mens faktiske midler til fordeling var 38,4 mill. kroner grunnet tilbakeføring av midler fra ikke-fullførte prosjekter tidligere år.

Fondets midler deles i fire deler, hvorav én del avsettes og disponeres av styret på fritt grunnlag, mens de tre øvrige delene avsettes til formål som har tilknytning til henholdsvis opphavsrettspersoner, utøvende kunstnere og produsenter.

Tilskudd ble i 2016 gitt til prosjekter innenfor produksjon og formidling av lydopptak, konsertvirksomhet og komponering. Det ble også gitt tilskudd til produksjon og formidling av scenekunstforestillinger og til manusutarbeidelse og andre former for tekstproduksjon. Videre ble det gitt støtte til produksjon og formidling av kortfilm, dokumentarfilm, foto, billedkunst og sammensatte prosjekter. Ordningen for norsk musikk i norske audiovisuelle produksjoner ble videreført i 2016.

Styret videreførte i 2016 arbeidet med å tilpasse ordningene og kanalisere fondets midler på en måte som best mulig gjenspeiler behovet i kunst- og kulturfeltet. Billedkunstfeltet ble styrket med nesten 30 pst. sammenlignet med 2015, for å utjevne forskjellene mellom billedkunst, som tradisjonelt har hatt lavest tildelingsprosent i fondet, og de øvrige fagfeltene. Gjenopptagelse av scenekunstforestillinger og norsk musikk i audiovisuelle produksjoner ble også styrket.

Styret har vært opptatt av å styrke ordningene for markedsføring og formidling for å bidra til at kunstnere i større grad kan leve av det de produserer, og for at prosjektene skal kunne nå ut til et større publikum. I 2016 er derfor markedsføring av musikkutgivelser styrket. Det er også åpnet for at søknader om prosjektstøtte innen billedkunst- og scenekunstfeltet kan inkludere kostnader til markedsføring i søknadene.

I 2016 var forholdet mellom søknadssum og tildelt sum 14 pst., og nær 19 pst. av søknadene ble innvilget.

Tabell 4.5 Nøkkeltall Fond for lyd og bilde 2015–2016

2015

2016

Antall søknader

2 798

3 129

Antall tildelinger

550

583

Søknadssum (i 1 000 kroner)

255 264

275 757

Tildelt sum (i 1 000 kroner)

37 453

38 368¹

¹ Samlet tildelingssum inkluderer overføring av ubrukte midler fra tidligere år og tilbakeføring av midler for ikke-fullførte prosjekter.

Kilde: Norsk kulturråd

Kap. 3320 Norsk kulturråd

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

2 614

1 602

5 645

02

Inntekter ved oppdrag

2 626

3 224

03

Refusjon

3 557

Sum kap. 3320

8 797

4 826

5 645

Post 02 foreslås avviklet som følge av at oppdragsvirksomheten ved Norsk kulturråd i all hovedsak er avviklet, jf. kap. 320, post 01.

Post 01 Ymse inntekter

Posten gjelder inntekter ved Norsk kulturråd, jf. kap. 320, post 01.

Inntektene på posten forventes å øke i 2018, blant annet som følge av at administrasjonskostnader knyttet til forvaltning av spillemidler vil bli ført på posten.

Post 03 Refusjoner

Posten gjelder eventuelle refusjoner, jf. kap. 320, post 01.

Kap. 321 Kunstnerøkonomi

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

71

Statsstipend

10 885

14 878

11 620

73

Kunstnerstipend m.m., kan overføres

172 157

178 800

182 700

74

Garantiinntekter og langvarige stipend, overslagsbevilgning

126 938

128 714

131 500

75

Vederlagsordninger, kan overføres

180 626

190 347

191 320

Sum kap. 0321

490 606

512 739

517 140

Innledning

Kapitlet omfatter ordninger under statens kunstnerstipend, utstillingshonorar, bibliotekvederlag, visningsvederlag, samt vederlag for framføring av musikk i gudstjenester og seremonier i Den norske kirke og øvrige trossamfunn.

Ordningene under statens kunstnerstipend er regulert av forskrift om statens stipend og garantiinntekter for kunstnere. Forvaltningen ivaretas av Utvalget for statens stipend og garantiinntekter for kunstnere. Norsk kulturråd ivaretar sekretariatsfunksjonen for utvalget, fra 2018 gjennom sitt kontor i Trondheim. Utvalget oppnevnes av Kulturdepartementet. 24 stipendkomiteer, i all hovedsak oppnevnt av kunstnerorganisasjoner, innstiller saker til utvalget for beslutning.

Vederlagsordningene er regulert av avtaler mellom departementet og organisasjoner for opphavspersoner innen aktuelle områder. Forvaltningen ivaretas av disse organisasjonene.

Søknadsbaserte støtteordninger er viktige for kunstnerøkonomien, med statens kunstnerstipend som det største tiltaket. For å møte utfordringer med økt tilstrømning til kunstneryrkene og realnedgang i inntekter fra kunstnerisk virke, har staten tiltak rettet mot kunstnerøkonomien i flere kapitler under både programkategori 08.20 og 08.30.

Mål for 2018

Bevilgningen under kapitlet bygger opp under departementets overordnede mål om å bidra til at alle kan få tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet og fremme kunstnerisk utvikling og fornyelse.

Målene for bevilgningene til kunstnerøkonomi i 2018 er å

lette etablering og stimulere utvikling av profesjonelt kunstnerisk virke

sikre opphavsmenn vederlag for offentlig bruk av åndsverk

Kunstnerpolitikken har utviklet seg fra første utbetalte kunstnerstipend i 1836 til etableringen av Kreativt Norge i 2017. Ulike ordninger har kommet til som resultat av ulike politiske målsettinger og interessegruppers arbeid. Kulturdepartementet vil igangsette en evaluering av kunstnerpolitiske tiltak for å undersøke om virkemiddelapparatet er godt nok utformet for å møte dagens og morgendagens behov.

Basert på forslag i rapport fra Utvalget for statens kunstnerstipend, vil departementet gi utvalget i oppdrag å utvikle og modernisere forvaltningen. Målet er blant annet at ny komité- og stipendstruktur skal forenkle søknadsprosessen for kunstnerne og bedre reflektere dagens kunstnerpraksis. Endringene vil også innebære at utvalget foretar kvotefordelingen og oppnevner komiteer etter innstilling fra kunstnerorganisasjonene.

Budsjettforslag 2018

Post 71 Statsstipend

Bevilgningen går til statsstipendiater. Formålet er å støtte personer innen tverrfaglige eller uvanlige arbeidsfelt av samfunnsmessig betydning, spesielt personer som har begrensede muligheter til å få stillinger ved vitenskapelige institusjoner eller kulturinstitusjoner. Tildeling innen disponible rammer foretas av Kulturdepartementet og Kunnskapsdepartementet etter innsendt søknad med anbefalinger.

Post 73 Kunstnerstipend m.m., kan overføres

Posten omfatter arbeidsstipend, arbeidsstipend for yngre/nyetablerte kunstnere, diversestipend, diversestipend for nyutdannede kunstnere, æresstipend/-lønn, samt fire stipend til nordiske forfattere. Bevilgningen dekker også vederlag til stipendkomiteene, som gir sakkyndig innstilling om fordeling av midlene til Utvalget for statens stipend og garantiinntekter for kunstnere. Det foreslås avsatt 3,8 mill. kroner til dette arbeidet.

Diversestipend og diversestipend for nyutdannede kunstnere

Det foreslås avsatt 15,1 mill. kroner til diversestipend og 15,9 mill. kroner til diversestipend for nyutdannede kunstnere i 2018. Utvalget for statens kunstnerstipend kan vurdere eventuell overføring mellom disse ordningene ut fra endringer i kunstnergruppenes sammensetning og behov.

Arbeidsstipend

For 2018 foreslås 500 ordinære arbeidsstipend og arbeidsstipend for yngre/nyetablerte kunstnere. Utvalget for statens kunstnerstipend fastsetter antall kvoter fordelt mellom ordinære arbeidsstipend og arbeidsstipend for yngre/nyetablerte kunstnere. Arbeidsstipendets størrelse foreslås økt fra 246 272 kroner til 251 197 kroner.

Andre stipend

Det foreslås avsatt midler til 204 stipend for eldre fortjente kunstnere. Stipendet er på 20 000 kroner. Ordningen er under utfasing og det vil ikke bli tildelt nye stipender. Ett æresstipend og én æreslønn à 200 000 kroner utbetales i 2018.

Post 74 Garantiinntekter og langvarige stipend, overslagsbevilgning

Bevilgningen gjelder garantiinntekter, stipend for etablerte kunstnere og stipend for seniorkunstnere.

Det tildeles ikke nye garantiinntekter, da ordningen er under utfasing. I henhold til forskrift om statens stipend og garantiinntekter for kunstnere kan kunstnere få sin garantiinntektshjemmel omdannet til tiårig stipend for etablerte kunstnere og seniorkunstnere.

Det videreføres totalt 176 garantiinntekter og 308 stipend for etablerte kunstnere og seniorkunstnere i 2018. I løpet av 2018 frigjøres totalt 32 hjemler som kan tildeles som stipend fra måneden etter at de blir frigjort. For 2018 er beløpet per hjemmel 237 558 kroner.

Post 75 Vederlagsordninger, kan overføres

Posten omfatter utstillingshonorar, bibliotekvederlag, visningsvederlag, filmvederlag samt vederlag for framføring av musikk i gudstjenester og seremonier i kirker og trossamfunn.

Utstillingshonorar

Departementet igangsatte et pilotprosjekt for utstillingshonorar ved statlig støttede visningssteder for visuell kunst i 2014. Ordningen bidrar til at flere kunstnere kan leve av det de skaper, i tillegg til at den synliggjør kunstinstitusjonenes ansvar for å honorere kunstnere. Formålet med pilotprosjektet er å hente erfaringer til vurdering av en eventuell permanent ordning. Prosjektet skal evalueres i 2018. Bevilgningen foreslås videreført med 6 mill. kroner i 2018.

Bibliotekvederlag

Staten betaler et årlig kollektivt vederlag for utnyttelse av verk som er utgitt i Norge, og som disponeres til utlån i offentlige bibliotek. Ordningen er regulert i lov 29. mai 1987 nr. 23 om bibliotekvederlag. Gjeldende avtale mellom staten og 24 kunstnerorganisasjoner om bibliotekvederlag gjelder ut 2018. Det er igangsatt et utviklingsarbeid med sikte på en framtidsrettet ordning. For 2018 vil 112,3 mill. kroner bli tildelt opphavspersoner, i første rekke som stipend etter søknad forvaltet av opphavsrettsorganisasjoner.

Visningsvederlag

Vederlaget gjelder visning av norsk og samisk visuell kunst i offentlige eller offentlig støttede institusjoners eie. Vederlaget fordeles til godkjente fond og forvaltes av organisasjoner for opphavspersoner innen områder loven gjelder. Ordningen er regulert i lov 28. mai 1993 nr. 52 om vederlag for visning av billedkunst og kunsthåndverk mv. Avtalen om vederlagets størrelse ble inngått for perioden 2008–2010 og fornyes deretter automatisk for ett år av gangen inntil den sies opp skriftlig.

Filmvederlag

Vederlaget omfatter bruk av norske audiovisuelle verk som bibliotekene disponerer til utlån, samt eventuell annen statlig bruk av slike verk. Vederlaget utbetales til Norsk filmvederlagsfond. Avtale om filmvederlaget er inngått for perioden 2016–2018. For 2018 vil 5,8 mill. kroner bli utbetalt til filmvederlagsfondet.

Vederlag for musikk brukt i gudstjenester m.m.

Vederlaget omfatter framføring av musikk i gudstjenester og seremonier i Den norske kirke og øvrige trossamfunn. Vederlaget utbetales gjennom TONO. De årlige avtalene framforhandles i løpet av høsten, og tar hensyn til pris- og lønnsvekst samme år.

Rapport 2016

Sammensetningen av de ulike stipendordningene retter seg mot ulike behov hos kunstnere, fra å bidra til at kunstnere får mulighet til å etablere seg, til at de kan utvikle kunstnerskapet med en forutsigbar økonomi. Dette bidrar til å sikre innholdsproduksjon til et mangfoldig og nyskapende kunstliv i Norge. Bevilgningen til vederlagsordningene sikrer opphavspersoner vederlag og bedrer kunstnerøkonomien.

Samlet sett vurderer departementet måloppnåelsen for 2016 å være tilfredsstillende. Statens kunstnerstipend hadde en avsetning på 318,8 mill. kroner. Etterspørselen etter stipend er stor, og det kunstneriske nivået blant søkerne er høyt. Statens kunstnerstipend mottok godt over 8 000 søknader og tildelte om lag 900 stipend i 2016. Stipendiatenes rapportering om bruken av tildelte midler viser at stipendene er et viktig virkemiddel i etableringsfasen så vel som for å sikre utviklingen av profesjonelle kunstnerskap.

Tabell 4.6 Antall søkere og tildelinger av stipend og garantiinntekt

Stipendordning

Søknader

Nytildelte/mottakere

2015

2016

2015

2016

Arbeidsstipend

2 761

2 936

173/328

166/341

Arbeidsstipend yngre/nyetablerte kunstnere

1 196

1 284

82/167

99/162

Diversestipend

2 553

2 754

404

362

Diversestipend nyutdannede kunstnere

249

341

203

255

Stipend for etablerte kunstnere og seniorkunstnere

1 201

1 084

33/220

19/278

Stipend for eldre fortjente kunstnere

0

0

230

218

Garantiinntekt

0

0

262

206

Statsstipendiatene avgir årlig rapport om sitt arbeid til departementet. I 2016 var antall statsstipendiater 30.

I 2016 ble det tildelt 6 mill. kroner til pilotprosjekt utstillingshonorar. Til sammen 24 statlig støttede visningssteder har mottatt utstillingshonorar. Som grunnlag for å vurdere utstillingshonorar etablert som en varig ordning, skal pilotprosjektet evalueres.

For å sikre opphavsmenn vederlag for offentlig bruk av åndsverk ble det i 2016 fordelt midler under følgende ordninger:

Tabell 4.7 Utbetalt vederlag for offentlig bruk av åndsverk

Vederlag

År

(i mill. kroner)

2015

2016

Bibliotekvederlag, 16 fond i 24 organisasjoner

105,5

107,6

Visningsvederlag, 4 fond

56,3

60,1

Vederlag til TONO for musikk brukt i gudstjenester m.m.

2,1

2,1

Filmvederlag for bruk av audiovisuelle verk til bibliotek m.m., Norsk filmvederlagsfond

5,7

5,7

Kap. 322 Bygg og offentlige rom

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

17 001

18 257

18 424

50

Kunst i offentlige rom

27 578

25 000

25 440

55

Norsk kulturfond

102 618

70

Nasjonale kulturbygg, kan overføres

178 500

324 500

73

Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design

287 800

78

Ymse faste tiltak

57 138

3 690

3 770

Sum kap. 0322

492 135

225 447

372 134

Innledning

Bygde omgivelser og visuell kultur er viktige uttrykk for vår kultur, kulturarv og identitet. Kulturaktivitet fordrer gode fysiske rammevilkår. God arkitektur skal gi attraktive, funksjonelle og universelt utformede byggverk og omgivelser. Kunst i offentlige rom bidrar til at mange i hele landet får oppleve god kunst i samspill med omgivelsene.

Bygg, arkitektur og offentlige rom representerer både uttrykk for vår kultur og en viktig kulturnæring som kan bidra positivt i omstillingen av samfunnet. Feltet er preget av samspill mellom mange faggrupper og sektorer, nasjonalt og internasjonalt, men også mellom flere politikkområder som nærings- og miljøpolitikk og by- og stedsutvikling. Det er avgjørende å sikre godt samspill mellom ulike aktører og fagmiljø for å skape de beste resultatene for allmennheten. Kulturdepartementets ansvar er særlig knyttet til formidling, synliggjøring av de gode eksemplene og styrking av den offentlige debatten og bevisstheten om arkitektur, bygg og kunst i offentlige rom.

Midlene som bevilges over dette kapitlet, skal gå til å styrke kvaliteten i de bygde omgivelser og offentlige rom. Kapitlet omfatter den statlige virksomheten Kunst i offentlige rom (KORO), investeringstilskudd til nasjonale kulturbygg og driftstilskudd til flere mindre institusjoner og tiltak innenfor området arkitektur og offentlig rom. Kapitlet omfatter også omtale av statlige byggeprosjekter hvor Kulturdepartementet er oppdragsgivende departement.

Det settes krav om at lokaler for kulturaktivitet som oppføres med statlige midler, skal ha høy arkitektonisk kvalitet.

Mål for 2018

Bevilgningen under kapitlet bygger opp under departementets overordnede mål om å bidra til at alle kan få tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet og å fremme kunstnerisk utvikling og fornyelse.

Målene for bevilgningene til bygg og offentlige rom i 2018 er å legge til rette for

produksjon, formidling og etterspørsel av ulike visuelle kunstuttrykk

oppføring av kulturbygg som har en nasjonal oppgave, en landsomfattende funksjon eller en viktig landsdelsfunksjon

Kunst i offentlige rom

KORO er statens fagorgan for kunst i offentlige rom og landets største produsent av visuell kunst. Virksomheten er årlig involvert i om lag 250 kunstprosjekter over hele landet og ved norske utenriksstasjoner.

KORO arbeider med utgangspunkt i fire statlige kunstordninger og har som hovedoppgave å sikre at flest mulig skal kunne oppleve kunst av høy kvalitet i offentlige inne- og uterom over hele landet. Oppdraget ivaretas gjennom produksjon, forvaltning og formidling av kunst, samt gjennom funksjonen som kompetansesenter for kunst i offentlige rom. KOROs arbeid skal også bidra til å utvikle samtidskunsten og til å gi kunstnerne oppdrag og inntekter. For å sikre kvalitet og legitimitet er KOROs kunstfaglige arbeid omfattet av prinsippet om armlengdes avstand.

Departementet legger opp til at KORO gjennom bedre utnyttelse og utvikling av kunstordningene og andre virkemidler skal styrke sin måloppnåelse. Dette skal skje ved å arbeide for å øke oppdragsmengden knyttet til produksjon av kunstprosjekter i bygg og anlegg eid av statsforetak og andre statsfinansierte virksomheter, og ved å videreutvikle samarbeidet med kommunale og regionale myndigheter for å sikre økt tilgang til kunst i offentlige rom i byer og lokalsamfunn over hele landet. Videre vil KORO arbeide for å styrke interessen for og ivaretakelsen av kunsten gjennom å gi høyere prioritet til arbeidet med formidling, forvaltning og kunnskap.

Kjernevirksomheten i KORO er å gjennomføre kunstprosjekter i nye statlige bygg. Regelverket/rammene for ordningen om utsmykning av statlige bygg ble fastsatt ved kongelig resolusjon 5. september 1997. KORO har til enhver tid en rekke oppdrag av forskjellig art og omfang for ulike statlige aktører. I sektorer som samferdsel og helse, hvor virksomhetene gjerne er organisert som statseide selskaper av ulik art, har virksomhetene selv ansvar for eventuelt å sette av midler til kunst i sine bygg og anlegg. KORO kan i slike tilfeller brukes som kompetansemiljø på oppdragsbasis.

Lokale og regionale myndigheter kan søke KORO om tilskudd og kompetansebistand gjennom kunstordningen for kommunale og fylkeskommunale bygg og anlegg (KOM). Kommunene søker i mindre grad støtte til bygningsrelatert kunst og i større grad «såmidler» og kompetanse- og produsentstøtte for å gjennomføre utviklingsorienterte kunstprosjekter som kan bidra til fornyingsprosesser i bydeler og lokalmiljøer. KORO fungerer i dag som tilskuddsforvalter og kompetansemiljø i flere omfattende kommunale utviklingsprosjekter, og erfaring fra de siste årene viser økt interesse i kommunene for å samarbeide med KORO om utvikling og gjennomføring av slike prosjekter.

KOROs kunstordning for uterom (URO) har gjennom de siste 15 årene gitt tilskudd og produksjonsbistand til nyskapende kunst i offentlige rom-prosjekter. Den viktigste søkergruppen er kunstnere. Kunstnernes egen interesse for å arbeide i offentligheter utenfor gallerier og museer har vært en viktig drivkraft i utviklingen av denne delen av kunstfeltet. Blant annet har viktige stedsutviklingsprosjekter og offentlig kunst blitt til gjennom initiativ fra kunstnere.

De siste årene har det vært en stor økning i antallet søknader til både KOM og URO. For å få best mulig effekt av innsatsen, både kunstfaglig og ressursmessig, arbeides det nå med en sammenslåing av de to ordningene.

Nasjonale kulturbygg

Gode arenaer stimulerer til produksjon og formidling av kultur med høy kvalitet. På posten Nasjonale kulturbygg bidrar Kulturdepartementet med investeringstilskudd som delfinansiering til bygninger og lokaler for institusjoner og tiltak som har en nasjonal oppgave, en landsomfattende funksjon eller en viktig landsdelsfunksjon. Dette er prosjekter som oppføres av kommunale, regionale eller private byggherrer. Byggeprosjektene skal dekke behovet for forsvarlig areal, økt funksjonalitet eller økt sikkerhet gjennom planlegging, ombygging eller nybygg.

Kulturdepartementet mottar årlig rundt 30 søknader til ordningen Nasjonale kulturbygg fra museer og scenekunstinstitusjoner fra alle deler av landet. Søknadene er uttrykk for at det er en lang rekke urealiserte byggeplaner knyttet til universell utforming, magasiner, scener og utstillinger. Tilskuddene på posten Nasjonale kulturbygg varierer med prosjektenes størrelse og type, og bevilgningen til det enkelte prosjekt foreslås normalt fordelt over flere budsjettår. Prosjekter under oppføring med tilsagn fra ordningen, spenner i størrelse fra ombygging til nytt magasin for Museene for kystkultur og gjenreising i Finnmark sine lokaler i Hammerfest, med et samlet tilskudd på 4,5 mill. kroner, til nytt Munchmuseum i Oslo med et samlet tilskudd på 605 mill. kroner. Hovedregelen er at den maksimale statlige tilskuddsandelen er 1/3 av den delen av prosjektet som er i samsvar med målene for posten. Bygningene skal ha høy arkitektonisk kvalitet.

Statlige byggeprosjekter

Kulturdepartementet er oppdragsgiver for statlige byggeprosjekter i kultursektoren. Dette gjelder lokaler for statlige etater, enkelte store nasjonale institusjoner og samiske prosjekter, hvor gjeldende praksis er at bygg normalt oppføres i regi av Statsbygg på oppdrag fra Kulturdepartementet. Midler til slike statlige byggeprosjekter fremmes over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett. Regelverket for håndtering av slike byggesaker forvaltes av Kommunal- og moderniseringsdepartementet, og det stilles også krav om ekstern kvalitetssikring for prosjekter som antas å ha et kostnadsnivå over terskelverdien fastsatt av Finansdepartementet.

Prosjektet om et nybygg for Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design på Vestbanen er det mest omfattende prosjektet under gjennomføring. Nasjonalmuseets nye lokaler skal etter planen åpne for publikum i 2020. Målet med nybygget er å skape et vitalt, nasjonalt forsknings- og formidlingssenter for de visuelle kunstartene. Museet skal være en nyskapende møteplass der et bredt sammensatt publikum skal oppleve og få kunnskap om de visuelle kunstartene, og nybygget skal markere Nasjonalmuseet som en utstillings- og formidlingsarena på internasjonalt nivå. Nybygget innebærer en betydelig satsing på visuell kunst, og bygningen vil i seg selv utgjøre et eksempel på fremragende arkitektur. Nasjonalmuseet er også en viktig formidlingsarena for arkitektur og arkitekturhistorie, og nybygget på Vestbanen vil inkludere nye utstillingsarealer til arkitektur som vil supplere dagens lokaler i Nasjonalmuseet – Arkitektur.

Det er store behov for økt kapasitet for å dekke uløste magasinbehov for Nasjonalbiblioteket og Arkivverket. For Arkivverket alene er det udekkede behovet anslått til 290 000 hyllemeter. I 2017 ble bygging av et samlokalisert prosjekt om nytt sikringsmagasin og nytt arkivmagasin i Nasjonalbibliotekets anlegg i fjellet i Mo i Rana igangsatt, og dette vil innebære et betydelig løft for begge virksomhetene. Gjennom et unikt samarbeid mellom Arkivverket og Nasjonalbiblioteket utvides og sikres vår felles hukommelse gjennom en magasinutvidelse på til sammen 110 000 hyllemeter og en mangedobling av den digitale magasinkapasiteten. Innovativ lagringsteknologi vil bidra til at kunnskap i ulike medier kan bevares og tilgjengeliggjøres for dagens og kommende generasjoner, herunder den norske filmarven, som inngår i Nasjonalbibliotekets samlinger. Det nye magasinet i Rana vil utgjøre et viktig tilskudd til Arkivverket kapasitet, men sektoren har et så omfattende uløst behov for magasinkapasitet at dette spørsmålet vil være en viktig utfordring også i årene framover. Prosjektet forventes ferdigstilt i andre halvår 2021.

Det er også store behov knyttet til mottak, digitalisering og bevaring av materiale fra spesialisthelsetjenesten, og i 2017 er det satt i gang bygging av et nybygg for Norsk helsearkiv, som skal etableres på Tynset. Norsk helsearkiv skal etter planen være ferdigstilt i første halvår 2019.

Det er også flere uløste behov når det gjelder rehabilitering og oppgradering av lokaler for scenekunst. Både Nationaltheatret og Den Nationale Scene har behov for rehabilitering, og det er på oppdrag fra Kulturdepartementet blitt gjennomført konseptvalgutredninger med etterfølgende ekstern kvalitetssikring KS1.

Regjeringen har i 2017 gjennomført konseptvalg for den videre utviklingen av prosjektet om Nationaltheatret, og igangsatt en avklaringsfase for prosjektet. Regjeringen har videre lagt fram forslag om midler til igangsetting av forprosjektering av prosjektet i 2018. Dette vil sikre at prosjektet om rehabilitering av Nationaltheatret kan ha optimal framdrift i 2018. Regjeringen legger vekt på at Nationaltheater-bygningen må bevares samtidig som teatret også i framtiden skal ha lokaler som legger til rette for teaterdrift av høy kunstnerisk kvalitet.

Når det gjelder Den Nationale Scene, har Stortinget i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2017 gitt tilsagn og bevilget midler til å rehabilitere tak og fasader for Den Nationale Scene, jf. post 70 under. Dette er et tiltak som gjennomføres uavhengig av endelig konseptvalg for prosjektet. Spørsmålet om endelig konseptvalg skal vurderes av Kulturdepartementet og regjeringen.

Statsbygg har på oppdrag fra Kulturdepartementet utarbeidet et nytt, redusert forprosjekt for et nybygg for det sørsamiske museet Saemien Sijte i Snåsa, med sikte på at prosjektet kan gjennomføres som et ordinært prosjekt innenfor husleieordningen i staten. Forprosjektet for Saemien Sijte ble ferdigstilt i juni 2017 og skal vurderes av Kulturdepartementet. Sametinget legger særlig vekt på å finne en god og snarlig løsning for Saemien Sijte. Sametinget har også trukket fram nye lokaler for det samiske nasjonalteatret Beaivváš og et nytt samisk kunstmuseum som høyt prioriterte prosjekter i årene framover. Statsbygg har på oppdrag fra Sametinget gjennomført en mulighetsstudie for ulike alternativ for Det samiske nasjonalteateret Beaivváš. I 2017 har regjeringen besluttet at Kulturdepartementet og Kunnskapsdepartementet skal gi Statsbygg i oppdrag å utrede et alternativ med samlokalisering av teatret og Samisk videregående skole og reindriftsskole i Kautokeino nærmere.

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke lønns- og driftsutgifter for Kunst i offentlige rom (KORO), samt evaluerings- og kvalitetsutviklingsarbeid og visse fellestiltak på departementets område.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som KORO får i merinntekt under kap. 3322, post 01, jf. forslag til vedtak II.

Post 50 Kunst i offentlige rom

Bevilgningen på denne posten skal dekke tilskuddsordninger KORO forvalter utover midler til kunstprosjekt i statlige nybygg, som hovedsakelig tildeles av Kommunal- og moderniseringsdepartementet gjennom Statsbygg. Midlene skal benyttes til innkjøpsordningen for statlige leiebygg og eldre statsbygg, samt delfinansiering av kunst i kommunale og fylkeskommunale bygg, herunder offentlige uterom. Departementet foreslår at KORO får fullmakt til å gi tilsagn til kunstproduksjon på inntil 14,5 mill. kroner ut over bevilgningen i 2018, til disse ordningene, jf. forslag til vedtak III.

To permanente nasjonale minnesteder og ett midlertidig minnested skal reises etter 22. juli 2011, jf. omtale i Prop. 1 S (2016–2017). Regjeringen har nå besluttet at det nasjonale minnestedet i Hole kommune etter terrorangrepet 22. juli 2011 skal etableres ved Utøykaia. Vedtaket innebærer at planene om minnested på Sørbråten faller bort, og at kunstverket «Memory wound» av Jonas Dahlberg som var utformet for Sørbråten, ikke blir realisert. Siden minnestedet i Hole blir flyttet til Utøykaia, vil det startes en ny prosess for å lage et minnested også i regjeringskvartalet (midlertidig og permanent). Statsbygg er ansvarlig for å gjennomføre arbeidet med minnestedene på oppdrag fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet.

Post 70 Nasjonale kulturbygg, kan overføres

Det er foreslått en bevilgning på 324,5 mill. kroner til nasjonale kulturbygg i 2018. I tillegg foreslår departementet en tilsagnsfullmakt på 599,3 mill. kroner utover bevilgningen for 2018, jf. forslag til vedtak III. Forslag til fordeling av bevilgning og nye tilsagn framgår av tabell og omtale nedenfor:

(i mill. kroner)

Prosjekter

Vedtaksår

Samlet tilskudd

Tidligere bevilget

Forslag 2018

Gjenstår til senere år

Norsk Folkemuseum, Bybygg, Oslo

2013

80,0

75,0

5,0

0

Munchmuseet, nybygg i Bjørvika, Oslo

2014

605,0

100,0

100,0

405,0

Museum Nord, vernebygg MS Finnmarken, Stokmarknes

2014

40,0

32,0

0

8,0

Norsk Folkemuseum, Båthallen, Norsk Maritimt Museum, Oslo

2015

29,0

22,0

0

7,0

Landsdelsscene for dans, Ål kulturhus, Hallingdal

2015

13,2

9,2

4,0

0

Dalane folkemuseum, Jøssingfjord vitenmuseum, Nedre Helleren kraftstasjon

2015

26,0

15,0

0

11,0

Norsk luftfartsmuseum, utstilling sivil luftfart, Bodø

2015

10,0

8,0

2,0

0

Nordlandsmuseet, Anna Karoline, Norsk jektefartsmuseum, Bodø

2015

33,7

8,0

16,4

9,3

Museum Stavanger, nytt grafisk museum, Stavanger

2016

30,0

5,0

16,0

9,0

KODE – Kunstmuseene i Bergen, Ombygging av KODE 1, Bergen

2016

26,0

15,9

10,1

0

Nordmøre museum, Geitbåtmuseet, rehabilitering, Halsa

2016

7,0

4,0

3,0

0

Museene for kystkultur og gjenreisning i Finnmark, fellesmagasin Gjenreisningsmuseet, Hammerfest

2016

4,5

2,5

2,0

0

Bergen kommune, nytt scenekunsthus i Sentralbadet

2017

230,0

10,0

100,0

120,0

Den Nationale Scene, rehabilitering tak og fasader

2017

101,0

40,0

61,0

0

Museene i Sør-Trøndelag, nytt museumsanlegg ved Orkla industrimuseum

35,0

0

5,0

30,0

Sum

1270,4

346,6

324,5

599,3

For 2018 foreslås følgende nye prosjekt:

Museene i Sør-Trøndelag, nytt museumsanlegg ved Orkla industrimuseum

Orkla Industrimuseum er en formidlingsarena ved Museene i Sør-Trøndelag og ligger på Løkken Verk i Meldal kommune. Museet formidler den viktige bergverksdriften som pågikk der fra slutten av 1600-tallet, og det forvalter viktige tekniske og industrielle kulturminner, deriblant Gammelgruva og Thamshavnbanen. Thamshavnbanen var i drift fra 1908 til 1974 og er den eldste elektriske jernbanen i verden som er drevet med en énfaset høyspent vekselstrøm, og som fremdeles er operativ. Det setter den i en særstilling blant museumsjernbaner, også internasjonalt. Det har lenge vært et påtrengende behov for ny vognhall og verksted for å sikre forsvarlig oppbevaring av lokomotiver og passasjer- og kisvogner fra hele banens driftstid. Slike fasiliteter vil også bedre forholdene for den betydelige frivillige innsatsen som hvert år legges ned i form av teknisk vedlikehold av jernbanemateriellet. Museet trenger også nye utstillings- og formidlingslokaler med nødvendig publikumsareal. Disse behovene blir nå innfridd gjennom oppføringen av et nytt museumsbygg på området. Tiltaket vil også vil bidra til å løfte Trøndelag som turistregion.

Post 78 Ymse faste tiltak

Bevilgningen på posten gjelder tilskudd til tiltak innenfor området arkitektur og offentlig rom. Oversikt over hvilke tiltak det foreslås midler til i 2018 på denne posten, framgår av vedlegg 1.

Poster på Kommunal- og moderniserings- departementets budsjett – statlige byggeprosjekter

Midler til statlige byggeprosjekter fremmes over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett. Prosjekter som gjennomføres innenfor husleieordningen i staten, finansieres under kap. 2445 Statsbygg, og øvrige prosjekter normalt under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen.

Igangsetting av nye prosjekter 2018

Rehabilitering av Nationaltheatret – igangsetting forprosjekt

Det er gjennomført konseptvalgutredning og ekstern kvalitetssikring KS1 for rehabilitering av Nationaltheatret. Regjeringen har i 2017 tatt et overordnet konseptvalg for prosjektet. Regjeringen har valgt det såkalte «alternativ A» fra KS1-prosessen, et alternativ som prioriterer nødvendig rehabilitering av bygningen og hovedscenen, og igangsatt en avklaringsfase basert på det valgte konseptet. Regjeringen fremmer forslag om at det i 2018 skal igangsettes forprosjektering av rehabiliteringsprosjektet, og det er foreslått en avsetning på 10 mill. kroner i 2018 til dette formålet, jf. omtale av bevilgningsforslaget under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, post 30 Prosjektering av bygg. Oppstart av forprosjektering i 2018 vil legge til rette for optimal framdrift i prosjektet. Når forprosjektet er ferdigstilt, skal det gjennomgå ekstern kvalitetssikring KS2.

Videreføring av igangsatte prosjekter – status

Nasjonalmuseets nybygg på Vestbanen

Stortinget vedtok igangsetting av prosjektet i juni 2013. Aktiviteter som ble gjennomført på tomten i 2016, har hatt hovedvekt på betongarbeider med støping av bunnplate, gulv, søyler og vegger for oppføring av råbygget.

Utgiftene til byggeprosjektet til Nasjonalmuseets nybygg på Vestbanen bevilges på Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett, kap. 2445, post 33 Videreføring av ordinære byggeprosjekter.

Utgiftene til løst brukerutstyr i det nye museet bevilges over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett, kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

Statsbygg organiserer og styrer brukerutstyrsprosjektet som en integrert del av byggeprosjektet, men likevel slik at det framgår at selve byggeprosjektet og brukerutstyrsprosjektet finansieres over separate budsjettposter.

Fjellanlegget i Mo i Rana

Stortinget vedtok i desember 2016 igangsetting av prosjektet i 2017. Det ble bevilget startbevilgning til prosjektet i 2017-budsjettet og prosjektet er i gjennomføringsfase.

Utgiftene til byggeprosjektet for nytt sikringsmagasin for Nasjonalbiblioteket og nytt magasin for Arkivverket i Mo i Rana bevilges over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett, kap. 2445, post 33 Videreføring av ordinære byggeprosjekter.

Norsk helsearkiv på Tynset

Stortinget sluttet seg i 2016 til regjeringens løsningsforslag for arkivprosjektet som ble lagt fram i Prop. 1 S (2016–2017), og vedtok i juni 2017 igangsetting av prosjektet i 2017. Det ble bevilget startbevilgning til prosjektet i 2017-budsjettet, og prosjektet er i en gjennomføringsfase.

Utgiftene til byggeprosjektet for Norsk helsearkiv på Tynset bevilges over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett, kap. 2445, post 33 Videreføring av ordinære byggeprosjekter.

Utgiftene til interimsorganisasjonen for etablering av Norsk helsearkiv bevilges over Helse- og omsorgsdepartementets budsjett, kap. 781, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Status for øvrige statlige byggeprosjekter

Nybygg for Musea i Sogn og Fjordane, avdeling Norsk Reiselivsmuseum, ble ferdigstilt i 2016. Offisiell åpning av bygget fant sted i april 2016.

Nytt, redusert forprosjekt for nybygg for det sørsamiske museet Saemien Sijte i Snåsa ble ferdigstilt i juni 2017, og skal vurderes av Kulturdepartementet.

Rapport 2016

I statsbudsjettet for 2017 ble det gjennomført tekniske endringer knyttet til kapittel- og postplassering. Rapporten under omfatter de tiltak som er omtalt under budsjettforslag 2017 eller 2018 under kapitlet for bygg og offentlige rom.

Målene for bevilgningene til bygg og offentlige rom i 2016, var å legge til rette for produksjon, formidling og etterspørsel av ulike visuelle kunstuttrykk samt oppføring av kulturbygg som har en nasjonal oppgave, en landsomfattende funksjon eller en viktig landsdelsfunksjon.

Rapporten under omfatter resultatene av disse bevilgningene, med unntak av avsetningen til det visuelle kunstfeltet under Norsk kulturfond, herunder avsetningen til Rom for kunst, som rapporteres under kap. 320.

Samlet sett vurderer departementet måloppnåelsen for bevilgningene til bygg og offentlige rom for å være tilfredsstillende.

Kunst i offentlige rom (KORO)

KORO har prosjektlederansvar i alle prosjekter som settes i gang i kunstordningen for statlige nybygg og forvalter i tillegg tre søkbare tilskuddsordninger, jf. omtalen på post 50.

I 2016 var KORO prosjektleder, produsent og/eller tilskuddsyter i 257 prosjekter. Av disse var 100 prosjekter knyttet til statlige nybygg og 157 prosjekter knyttet til de tre søkbare tilskuddsordningene. Produksjon av kunsten, og spesielt den bygningsintegrerte kunsten, strekker seg normalt over tre–fire år. De fleste kunstprosjektene omfatter mer enn ett kunstverk, og antallet varierer fra ett til et femtitalls verk per prosjekt. Dette medførte oppdrag og inntekter til 117 kunstnere og 72 kunstkonsulenter.

Tabell 4.8 KORO – antall prosjekter i arbeid 2014–2016

2014

2015

2016

Statlige bygg

97

98

100

Leiebygg/eldre statsbygg

13

18

12

Kommunale og fylkeskommunale bygg

94

86

107

Offentlige uterom

38

48

38

Sum

242

250

257

Kilde: KORO

Antall søkere til kunstordningene økte i 2016, og arbeidet med å styrke det regionale samarbeidet rundt den kommunale kunstordningen ble tillagt stor vekt. Det var en økning i antall søkere på 63 pst. til ordningen om kommunale og fylkeskommunale bygg fra 2015 til 2016. Det ble gitt tilskudd til prosjekter over hele landet.

Satsing på forvaltning av KOROs kunstsamling er fulgt opp. I løpet av året fant det sted et omfattende samarbeid mellom de lokale mottakerinstitusjonene og KORO med hensyn til ivaretakelse av kunsten. Informasjonstiltak om så vel nye kunstprosjekter som eksisterende kunstverk ble gjennomført i ulike medier. Arbeid med kunnskapsformidling og kompetanseutvikling er også blitt prioritert i 2016, gjennom forelesningsserier og konferansevirksomhet.

Som ledd i oppfølgingen av evalueringsrapporten fra 2015 om KOROs virksomhet, har departementet igangsatt en gjennomgang av tilskuddsordningene på post 50. Denne vil danne grunnlag for nødvendige omlegginger av virksomheten i løpet av de kommende årene.

Nasjonale kulturbygg

På denne posten gis det tilskudd og tilsagn om tilskudd som strekker seg over flere budsjettår. I 2016 var 19 byggeprosjekter med tilskudd fra denne posten under oppføring. Melahuset i Oslo og en ny utstilling om sivil luftfart ved Norsk luftfartsmuseum i Bodø ble ferdigstilt og åpnet for publikum i løpet av året. I tillegg ble det i 2016 gitt tilsagn om tilskudd til seks nye prosjekter på denne posten.

Kap. 3322 Bygg og offentlige rom

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

375

129

132

Sum kap. 3322

375

129

132

Post 01 Ymse inntekter

Posten gjelder inntekter knyttet til prosjekter i regi av Kunst i offentlige rom (KORO) m.m., jf. kap. 322, post 01.

Kap. 323 Musikk og scenekunst

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

165 287

89 623

93 657

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

60 947

59 580

22

Forsvarets musikk

46 400

55

Norsk kulturfond

353 998

60

Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge

20 338

20 690

21 120

70

Nasjonale institusjoner

287 547

1 434 000

1 462 365

71

Region-/landsdelsinstitusjoner

244 587

756 680

773 210

73

Region- og distriktsopera

58 470

59 760

78

Ymse faste tiltak

117 240

279 432

297 205

Sum kap. 0323

1 188 997

2 699 842

2 813 297

Innledning

Kapitlet omfatter de statlige bevilgningene til Riksteatret og tilskudd til nasjonale institusjoner, region-/landsdelsinstitusjoner, region- og distriktsoperaer og en rekke andre mindre tiltak på musikk- og scenekunstområdet.

Mål for 2018

Bevilgningene under kapitlet bygger opp under departementets overordnede mål om å bidra til at alle kan få tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet og å fremme kunstnerisk utvikling og fornyelse.

Målene for bevilgningene til musikk og scenekunst i 2018 er å legge til rette for produksjon, formidling og etterspørsel av ulike musikk- og scenekunstuttrykk. Det bevilges midler til en rekke institusjoner og tiltak som i ulik grad bidrar til å nå disse målene. Institusjonene og tiltakene definerer selv målene for sin virksomhet.

De nasjonale og regionale musikk- og scenekunstinstitusjonene skal sikre kunstproduksjon og publikumsopplevelser av høy kvalitet over hele landet og et landsdekkende profesjonelt tilbud av musikk, teater, opera, dans og andre scenekunstuttrykk.

Musikk- og scenekunstinstitusjonene har ulik størrelse og kunstnerisk profil. De har også ulike rammebetingelser når det gjelder økonomiske, geografiske, befolkningsmessige og markedsmessige forhold. De nasjonale institusjonene er finansiert av staten, mens finansieringen av region-/landsdelsinstitusjonene er delt mellom statlig og regionalt/lokalt nivå. Riksteatret er eneste teater organisert som statsinstitusjon.

Region- og distriktsoperaene formidler opera og musikkteater på arenaer utenfor Oslo. De er ulike i størrelse, organisering, finansiering, kunstnerisk profil mv. Åtte av operatiltakene er organisert som selvstendige enheter, mens i Kilden Teater- og Konserthus, Trondheim Symfoniorkester og Nordnorsk Opera og Symfoniorkester er operaaktiviteten samorganisert med den øvrige virksomheten. Det bevilges også tilskudd til flere mindre aktører og organisasjoner av landsomfattende karakter på musikk- og scenekunstområdet.

For å få større kunnskap om måloppnåelsen på kulturområdet har departementet siden 2012 gjennomført evalueringer av de nasjonale og regionale musikk- og scenekunstinstitusjonene. Evalueringer er et virkemiddel for å sikre kunstnerisk utvikling og for at felles ressurser kan utnyttes best mulig i arbeidet med å tilby kunst av høy kvalitet til publikum. Det gjenstår å evaluere Teater Innlandet, Turnéteatret i Trøndelag (tidligere Nord-Trøndelag Teater) og Carte Blanche. Etter planen vil dette arbeidet bli satt i gang i løpet av 2018.

Ved hovedoppgjøret i 2016 ble Spekter og LO Stat enige om å etablere en midlertidig innskuddsbasert pensjonsordning for orkestre, teatre og Den Norske Opera & Ballett. Dette innebærer en systemendring, som på sikt vil bidra til større driftsmessig forutsigbarhet og bedret økonomi for disse institusjonene. Overgangen har i all hovedsak hatt positiv effekt på institusjonenes regnskap. For de institusjonene som fortsatt har en negativ balanse som utelukkende skyldes pensjon, legger departementet til grunn at institusjonene treffer nødvendige tiltak slik at balansen mellom inntekter og kostnader forbedres over tid.

Regjeringen har lagt fram forslag om midler til igangsetting av forprosjekt om rehabilitering av Nationaltheatret i 2018. Det er i 2017 gitt tilsagn om investeringstilskudd til Den Nationale Scene til rehabilitering av tak og fasader, og det er lagt fram forslag om midler til dette prosjektet i 2018. Både Den Nationale Scene og Nationaltheatret har særlige utfordringer knyttet til teaterdrift i fredede teaterbygninger. Bygningene er i dårlig stand, og det er behov for rehabilitering av bygg og utstyr samt effektivisering av driften. Prosjektene er nærmere omtalt under kap. 322.

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten skal i hovedsak dekke driftsutgiftene ved Riksteatret, utenom turnévirksomheten. Utgifter til turnévirksomheten dekkes av post 21, jf. omtale nedenfor.

Riksteatret skal tilby profesjonell scenekunst i hele landet og supplerer slik det øvrige scenekunsttilbudet. Teatret har årlig et allsidig repertoar med 10–12 produksjoner på om lag 70 faste spillesteder over hele landet. Repertoaret omfatter klassikere, samtidsdramatikk, musikk- og figurteater, dans og produksjoner for barn og unge. Riksteatrets produksjoner er dels egenprodusert, dels produsert i samarbeid med andre teatre, eller innkjøpt fra andre teatre og frie grupper.

Videre skal bevilgningen dekke husleie for Riksscenens lokaler, samt utgifter i departementet til evaluerings- og kvalitetsutviklingsarbeid og visse fellestiltak på musikk- og scenekunstområdet.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som Riksteatret får i merinntekter under kap. 3323, post 01, jf. forslag til vedtak II.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen skal dekke utgifter til Riksteatrets turnévirksomhet, jf. omtale under post 01.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som Riksteatret får i merinntekter under kap. 3323, post 02, jf. forslag til vedtak II.

Post 22 Forsvarets musikk

Bevilgningen på posten skal dekke 40 pst. av utgiftene til drift av fire av Forsvarets musikkorps.

Forsvarets musikk består i dag av fem profesjonelle korps: Forsvarets stabsmusikkorps (Oslo), Sjøforsvarets musikkorps (Bergen), Forsvarets musikkorps Nord-Norge (Harstad), Kongelige norske marines musikkorps (Horten) og Luftforsvarets musikkorps (Trondheim).

Ved behandlingen av langtidsplanen for forsvarssektoren forutsatte Stortinget at Kulturdepartementet fra og med 2018 skal finansiere 40 pst. av de samlede utgiftene knyttet til virksomheten til korpsene i Harstad, Trondheim, Bergen og Horten, jf. Innst. 62 S (2016–2017). Det skal også utredes om kommuner og fylkeskommuner skal finansiere deler av virksomheten. Forsvarsdepartementet og Kulturdepartementet vil samarbeide om utredningen som vil bli satt i gang høsten 2017.

Finansieringsordningen medfører ingen endringer i styringslinjene for korpsene, jf. Stortingets forutsetning om at personellet i Forsvarets musikk beholder sitt ansettelsesforhold i Forsvaret.

Post 60 Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge

Bevilgningen på denne posten gjelder driftstilskudd til Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge, som består av Musikk i Nordland, Musikk i Troms, Musikk i Finnmark og Nordnorsk Jazzsenter. Staten dekker 75 pst. og regionen 25 pst. av det offentlige tilskuddet til Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge.

Post 70 Nasjonale institusjoner

Bevilgningen på denne posten gjelder driftstilskudd til institusjonene som er ført opp i tabellen nedenfor. Staten dekker hele det offentlige driftstilskuddet til disse institusjonene.

Av tilskuddet til Dansens Hus i 2017 utgjorde 2,6 mill. kroner en egen avsetning til PRODA profesjonell dansetrening. Avsetningen til PRODA foreslås flyttet til post 78 som eget tilskudd.

Fordeling av bevilgningen

(i 1 000 kr)

2017

2018

Dansens Hus

43 800

42 125

Den Nationale Scene

119 500

122 100

Den Norske Opera & Ballett

611 400

624 700

Det Norske Teatret

171 800

175 470

Musikkselskapet Harmonien

131 800

134 640

Nationaltheatret

194 900

199 050

Oslo-Filharmonien

160 800

164 280

Sum

1 434 000

1 462 365

Post 71 Region-/landsdelsinstitusjoner

Bevilgningen på denne posten gjelder driftstilskudd til institusjonene som er ført opp i tabellen nedenfor. Finansieringen av region-/landsdelsinstitusjonene er delt mellom staten og regionen. Det er en forutsetning for statstilskuddet at regionen bevilger sin andel, jf. forslag til vedtak V, nr. 1.

Fordeling av bevilgningen

(i 1 000 kr)

2017

2018

Brageteatret – Regionteater for Buskerud

14 530

14 850

Carte Blanche

26 500

27 080

Det Norske Blåseensemble anno 1734

24 590

25 130

Haugesund Teater

12 360

12 630

Hordaland Teater

14 470

14 780

Hålogaland Teater

49 600

50 700

Kilden Teater- og Konserthus for Sørlandet

116 300

118 800

Nordland Teater

27 000

27 590

Nordnorsk Opera og Symfoniorkester

58 150

59 450

Rogaland Teater

61 950

63 300

Sogn og Fjordane Teater

19 000

19 410

Stavanger Symfoniorkester

82 350

84 150

Teater Ibsen – Telemark og Vestfold Regionteater

26 250

26 820

Teater Innlandet

24 100

24 630

Teatret Vårt – Regionteatret i Møre og Romsdal

29 200

29 840

Trondheim Symfoniorkester

84 700

86 550

Trøndelag Teater

70 850

72 400

Turnéteatret i Trøndelag¹

14 780

15 100

Sum

756 680

773 210

¹ Nord-Trøndelag Teater skiftet navn til Turnéteatret i Trøndelag fra 26. april 2017.

Post 73 Region- og distriktsopera

Bevilgningen på denne posten gjelder driftstilskudd til operatiltakene som er ført opp i tabellen nedenfor. Finanseringen av operatiltakene er delt mellom staten og regionen. Det er en forutsetning for statstilskuddet at regionen bevilger sin andel, jf. forslag til vedtak V, nr. 2.

Fordeling av bevilgningen

(i 1 000 kr)

2017

2018

Bergen Nasjonale Opera

20 250

20 690

Opera Nordfjord

4 670

4 775

Opera Rogaland

1 020

1 045

Opera Trøndelag

4 490

4 590

Opera Østfold

5 820

5 950

Operaen i Kristiansund

15 540

15 880

OscarsborgOperaen

2 460

2 515

Ringsakeroperaen

4 220

4 315

Sum

58 470

59 760

Post 78 Ymse faste tiltak

Bevilgningen på posten skal dekke tilskudd til ymse faste tiltak på musikk- og scenekunstfeltet. Oversikt over hvilke tiltak det foreslås midler til i 2018, framgår av vedlegg 1.

Bevilgningen på posten er foreslått økt med 10 mill. kroner for å styrke det frivillige kulturlivet. Avsetningen til amatørteaterformål styrkes med 5 mill. kroner til oppsetninger av og utstyr til amatørteaterproduksjoner, herunder prosjekter som inkluderer barn og unge. 3 mill. kroner skal nyttes til å styrke tilskuddsordningen Aktivitetsmidler for kor. Denne ordningen dekkes for øvrig av spillemiddeloverskuddet fra Norsk Tipping AS, jf. omtale under del III, pkt. 5.2. Ordningen for kordirigenter styrkes med 2 mill. kroner. Midlene tildeles Koralliansen v/ Foreningen norske kordirigenter (FONOKO).

I avsetningen til amatørteaterformål og frivillige teaterformål inngår tilskudd til Buskerud Teater (863 000 kroner), Norsk Revyfaglig Senter / Norsk Revyfestival (2 561 000 kroner), Hålogaland Amatørteaterselskap (2 296 000 kroner) og Vestlandske Teatersenter (3 115 000 kroner). Scenefolk og Teateralliansen har etter utlysning blitt tildelt midler fra avsetningen til amatørteaterformål for perioden 2015–2017. Denne tildelingsordningen er evaluert i 2017. Kulturdepartementet vil gjennomgå evalueringen i dialog med aktørene før det endelig tas stilling til hvordan avsetningen til amatørteaterformål og frivillige teaterformål blir fordelt. I avsetningen til amatørteaterformål har det tidligere ligget inne et tilskudd til foreningen Teatervenner Norge. Dette tilskuddet foreslås avviklet.

Rapport 2016

I statsbudsjettet for 2017 ble det gjennomført tekniske endringer knyttet til kapittel- og postplassering. Rapporten under omfatter tiltakene under kap. 323. I tillegg rapporteres resultatene for Beaivváš Sámi Našunálateáhter, som i 2016 mottok statlig tilskudd gjennom Sametinget fra bevilgningen under kap. 320, post 53. (Kilder: Norsk teater- og orkesterforening og institusjonenes årsrapporter.)

Målene for bevilgningene til musikk- og scenekunstformål i 2016 var å legge til rette for produksjon, formidling og etterspørsel av ulike musikk- og scenekunstuttrykk. Institusjonene avgir en utvidet rapport om sin virksomhet til departementet. Rapportene inngår i en samlet vurdering av institusjonenes måloppnåelse.

For den enkelte institusjon varierer ofte aktiviteten, publikumsoppslutningen og det økonomiske resultatet fra et år til et annet. Det samlede publikumsbesøket og produksjonsaktiviteten ved musikk- og scenekunstinstitusjonene er likevel i hovedsak stabilt.

Evalueringer av institusjoner på feltet som er gjort siden 2012, viser tilfredsstillende måloppnåelse når det gjelder kvalitet og ressursutnyttelse, samtidig som rapportene også peker på områder der den enkelte institusjon har et forbedringspotensial.

Samlet sett vurderer departementet måloppnåelsen for bevilgningene til musikk- og scenekunstformål å være tilfredsstillende. For informasjon om enkeltinstitusjoner vises det til Norsk teater- og orkesterforenings nettsted www.scenestatistikk.no.

Institusjonene

Riksteatret og de 25 nasjonale og regionale musikk- og scenekunstinstitusjonene som mottar faste, årlige tilskudd under kapitlet, presenterte i 2016 vel 9 700 forestillinger, konserter og arrangementer som samlet til sammen over 2 millioner publikummere. Scenestatistikken viser at publikumsbesøket har vært stabilt, mens antallet forestillinger, konserter og arrangementer har økt, sammenlignet med gjennomsnittet for årene 2012–2015.

I 2016 og 2017 ble det på oppdrag fra Kulturdepartementet gjennomført en evaluering av Stavanger Symfoniorkester, Nordnorsk Opera og Symfoniorkester, Brageteatret og Haugesund Teater, i all hovedsak med gode resultater. Evalueringsperioden var årene 2013–2016. Evalueringen tok utgangspunkt i hver institusjons egenart og forutsetninger, og la særlig vekt på kunstnerisk kvalitet og effektiv ressursutnyttelse. Resultatene er presentert i rapporten Evaluering av Stavanger Symfoniorkester, Nordnorsk Opera og Symfoniorkester, Brageteatret og Haugesund Teater (2017).

Riksteatret

Målene for Riksteatret i 2016 var at teatret skal gi et allsidig repertoar og et landsdekkende tilbud av scenekunstforestillinger, samt ha bred publikumsoppslutning og være en aktiv samarbeidspartner i scenekunstfeltet.

I 2016 presenterte Riksteatret et allsidig repertoar som ble vist på 73 faste spillesteder over hele landet. Teatret spilte 466 forestillinger for om lag 133 000 publikummere. I tillegg ble det vist 170 forestillinger i samproduksjon med andre teatre for 44 000 publikummere på disse teatrenes scener. Totalt antall produksjoner var tolv, hvorav ni var egenproduserte eller produsert i samarbeid med andre teatre og grupper. Antall innkjøpte produksjoner var tre.

Riksteatret legger vekt på samarbeid med andre institusjoner og grupper i scenekunstfeltet. Blant samarbeidspartnere i 2016 var Nationaltheatret, Oslo Nye Teater, Agder Teater, Hålogaland Teater, Teater Ibsen og Oslo Danse Ensemble. I tillegg ble gjestespill fra Den Nationale Scene/ Absence Crew, Teater Ibsen og Det Norske Teatret sendt på turné.

Publikumsoppslutningen i 2016 endte på rekordhøyt nivå. En medvirkende årsak til dette var at teatret gjennomførte dobbeltforestillinger på spillesteder der betingelsene lå til rette for dette for å møte publikums etterspørsel og utnytte ressursene enda bedre.

Turnévirksomhet

For at flere skal få tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet, er institusjonenes turnévirksomhet viktig. I 2016 gjennomførte orkestrene og scenekunstinstitusjonene vel 2 500 forestillinger og konserter på turné i Norge for et publikum på om lag 360 000. Institusjonenes turnéaktivitet er stabil sammenlignet med 2015, men noe høyere sammenlignet med gjennomsnittet for de fire foregående årene.

Av scenekunstinstitusjonenes turnévirksomhet i 2016 utgjorde Riksteatrets andel totalt 549 forestillinger for et samlet publikum på 130 400. Dette utgjorde 41,3 pst. av antall publikummere og 22,6 pst. av antall forestillinger på turné i Norge. Riksteatrets andel av antall publikum og forestillinger på turné i Norge har økt i 2016 sammenlignet med 2015.

Andre institusjoner og tiltak

Beaivváš Sámi Našunálateáhter, som mottar statlig tilskudd gjennom Sametinget, viste 120 forestillinger for om lag 10 700 publikummere i 2016. 77 av teatrets forestillinger ble spilt på turné for et publikum på over 8 300.

Det ble i 2016 bevilget midler til andre institusjoner og faste tiltak, jf. postene 60, 73 og 78, som også bidro til eller tilrettela for produksjon og formidling av musikk og scenekunst.

Kap. 3323 Musikk og scenekunst

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

26 795

318

327

02

Billett- og salgsinntekter m.m.

24 149

24 801

Sum kap. 3323

26 795

24 467

25 128

Post 01 Ymse inntekter

Posten omfatter ymse inntekter ved Riksteatret, jf. kap. 323, post 01.

Post 02 Billett- og salgsinntekter m.m.

Posten gjelder salg av billetter og program ved Riksteatret m.m., jf. kap. 323, post 21.

Kap. 324 Scenekunstformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

76 073

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

65 983

55

Norsk kulturfond

138 907

70

Nasjonale institusjoner

1 076 667

71

Region-/landsdelsinstitusjoner

498 328

73

Region- og distriktsopera

55 485

78

Ymse faste tiltak

191 649

Sum kap. 0324

2 103 092

I 2017 ble bevilgningene til musikk- og scenekunstformål ført inn under samme budsjettkapittel. Se omtale under kap. 323 for budsjettforslag 2018 og rapport 2016.

Kap. 3324 Scenekunstformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

30

02

Billett- og salgsinntekter m.m.

31 705

Sum kap. 3324

31 735

Kap. 325 Allmenne kulturformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

116 715

96 121

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

13 407

16 200

52

Norges forskningsråd

13 120

12 000

53

Sametinget

81 900

83 700

71

Kulturell og kreativ næring

47 400

56 630

72

Kultursamarbeid i nordområdene

11 170

11 415

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

50 200

51 550

78

Ymse faste tiltak

44 360

42 940

79

Til disposisjon, kan nyttes under post 01

6 900

7 050

82

Nobels Fredssenter

30 620

31 290

85

Gaveforsterkningsordning

51 150

86

Talentutvikling

36 100

38 900

Sum kap. 0325

503 042

447 796

Kulturdepartementet legger opp til at gaveforsterkningsordningen, som i 2017 var budsjettert på kap. 325, post 85, fra 2018 skal finansieres av spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS til kulturformål, jf. omtale under del III, pkt. 5.2. Post 85 foreslås som følge av dette avviklet.

Innledning

Kapitlet omfatter tilskudd til et bredt spekter av virksomheter og formål på tvers av flere deler av kulturfeltet, blant annet til den statlige virksomheten Kulturtanken – Den kulturelle skolesekken Norge, Sametinget, forsknings- og utviklingsmidler, kulturell og kreativ næring, norsk-russisk og annet internasjonalt kultursamarbeid i nordområdene, Nobels Fredssenter og talentutvikling.

Mål for 2018

Det er et overordnet mål å bidra til at alle kan få tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet og å fremme kunstnerisk utvikling og fornyelse.

Målene for bevilgningene til allmenne kulturformål i 2018 er å legge til rette for:

formidling av profesjonell kunst i skolen

støtte til kulturforskning

støtte til talentutvikling

samisk kunst- og kulturliv

internasjonalt kultursamarbeid

kultursamarbeid over grensene i nordområdene

vekst i kulturell og kreativ næring

Under kapitlet bevilges det midler til en rekke institusjoner og tiltak som på ulike måter bidrar til å nå disse målene. Institusjonene og tiltakene definerer selv målene for sin virksomhet.

Kunstformidling i skolen

Kulturtanken – Den kulturelle skolesekken Norge ivaretar siden 2016 det nasjonale ansvaret for Den kulturelle skolesekken (DKS) for alle kunstuttrykk, og forvalter statlige midler til DKS-ordningen. Kulturtanken er organisert som en virksomhet under Kulturdepartementet, med et mandat fastsatt av Kulturdepartementet og Kunnskapsdepartementet i fellesskap. Virksomheten har et fagråd oppnevnt av de to departementene i fellesskap.

Den kulturelle skolesekken skal sikre et profesjonelt kunst- og kulturtilbud i skolen for barn og unge i hele landet, på en kvalitativt god måte. I tillegg til å være en nasjonal koordinerende instans for utvikling av kvalitet og samarbeid i ordningen, skal Kulturtanken også bidra til at tilbudene samspiller med skolens læreplaner, og til å utvikle felles forståelse og engasjement mellom kunst-, kultur- og skolesektor. Utviklingen skjer i tett dialog med kommuner og fylkeskommuner, og med skolesektor og kunstsektor både lokalt, regionalt og nasjonalt.

Rikskonsertene overførte årlig skolekonsertmidler til fylkeskommunene på bakgrunn av samarbeidsavtaler. Etter omleggingen av Rikskonsertene til Kulturtanken overføres også ansvaret for musikktilbudet i DKS-ordningen til fylkeskommuner og kommuner, slik at det fra og med skoleåret 2018–2019 inngår som en av seks likestilte kunstformer i ordningen.

Kulturtanken vil styrke den kulturelle infrastukturen rundt DKS-ordningen gjennom en felles nasjonal digital portal for utøvere, skoler, fylker, kommuner og andre DKS-aktører. Virksomheten vil også iverksette ulike samarbeids- og utviklingsprosjekter innenfor kvalitet, formidling og samspill med skole og kunstsektor, fylker og kommuner, regionalt og nasjonalt.

Kulturtankens nye mandat gjør det ikke lenger naturlig for Kulturtanken å drive Barnas Verdensdager Oslo/nettverksarbeidet relatert til Barnas Verdensdager. Denne delen av virksomheten overdras derfor til Oslo World Music Festival.

Kunnskap

Endringer og utfordringer både i kulturfeltet og på andre samfunnsområder stiller nye krav til kunnskap om kulturfeltet. Kulturdepartementets sektoransvar innebærer et overordnet ansvar for kunnskapsutvikling på vegne av kultursektoren. Forskningen skal angi utfordringer og muligheter – både for Kulturdepartementet som utformer og forvalter av kulturpolitikk, og for andre aktører i kulturfeltet.

Størsteparten av midlene til FoU innenfor departementets ansvarsområder kanaliseres via Norges forskningsråd. Det strategiske grunnforskningsprogrammet Samfunnsutviklingens kulturelle forutsetninger (SAMKUL) skal bidra til ny kunnskap om de kulturelle dimensjonene ved aktuelle samfunnsutfordringer. Programmet finansierer langsiktig forskning med stor relevans for flere av departementets ansvarsområder. KULMEDIA (2014–2018) er et handlingsrettet forskningsprogram som skal bidra med ny forskningsbasert kunnskap om hvordan den teknologiske og økonomiske utviklingen endrer kultur- og mediesektoren og påvirker kulturlivets og medienes samfunnsrolle.

Kulturell og kreativ næring

Kunst og kultur kan i ulike sammenhenger også ha en økonomisk verdi og betydning i form av varer og tjenester som omsettes i et marked, som innhold i reiselivet, i digitale flater, som element i lokal og regional utvikling, og som bidrag til internasjonal profilering. Visuell kunst, scenekunst, musikk, litteratur, film, dataspill, TV og radio, trykte medier, arkitektur, design og reklame inngår i betegnelsen kulturell og kreativ næring.

Regjeringen har som mål å vektlegge kultur som næring i større grad og styrke mulighetene for entreprenørskap i kultursektoren, og iverksatte i 2017 en målrettet satsing med konkrete tiltak som skal bidra til det.

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke lønns- og driftsutgifter for Kulturtanken. I tillegg er det satt av midler til evalueringer, utredninger og andre typer fellestiltak på kulturområdet i departementets regi.

Kulturtankens resterende andel av skolekonsertordningen på anslagsvis 15 mill. kroner foreslås fra 2018 utbetalt under spillemiddeloverskuddet fra Norsk Tipping AS, sammen med DKS-midler til fylkene. Bevilgningen til Kulturtanken reduseres tilsvarende. Midlene fordeles videre av Kulturtanken til fylkeskommuner og kommuner i ordningen. Det er ved dette lagt opp til at den totale bevilgningen til DKS-ordningen skal opprettholdes på om lag samme nivå.

I forbindelse med overdragelsen av Barnas Verdensdager til Oslo World Music Festival foreslås 2 mill. kroner til formålet overført fra kap. 325, post 01, mot tilsvarende økning på kap. 320, post 55.

Posten reduseres med 2,5 mill. kroner, mot tilsvarende økning på post 21, til utviklingsprosjekter innenfor Kulturtankens ansvarsområde.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som Kulturtanken får i merinntekter under kap. 3325, post 01, jf. forslag til vedtak II.

Post 21 Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen omfatter midler til forskning, utredning og statistikk, samt spesielle driftsutgifter på Kulturdepartementets ansvarsområder. Bevilgningene skal også dekke utgifter til forsknings- og utviklingsoppdrag hvor deler av bevilgningen finansieres av andre.

Norsk kulturråd vil i 2018 disponere 2 mill. kroner til videreføring av det treårige prosjektet Inkluderende kulturliv i Norden under Norsk kulturråd. Prosjektet ble igangsatt i 2017 som en del av Norges formannskap i Nordisk ministerråd og vil vare ut 2019. Prosjektet tar utgangspunkt i at kulturlivet og forenings- og organisasjonslivet spiller en stor rolle som møteplass og inkluderingsarena i Norden, og har som mål å styrke det nordiske samarbeidet på dette feltet gjennom deling av kunnskap, ideer og erfaringer mellom de nordiske landene.

Fra 2018 foreslås 2,5 mill. kroner av bevilgningen til Kulturtanken overført til denne posten, jf. post 01. Kulturtanken disponerer beløpet til utviklingsprosjekter innenfor Kulturtankens ansvarsområde.

Post 52 Norges forskningsråd

Posten omfatter bevilgninger til forskningsprogrammene KULMEDIA og SAMKUL, som forvaltes av Norges forskningsråd. Departementets finansiering av KULMEDIA utløper i 2018. Forskningstemaene som behandles i KULMEDIA vil fortsatt være relevante for å møte departementets kunnskapsbehov etter 2018. Det bevilges også midler til KULMEDIA under kap. 335, post 73.

Regjeringen foreslår å samle alle bevilgninger til drift av Forskningsrådets virksomhet under Kunnskapsdepartementets budsjett. Omleggingen skjer ved at driftsmidler som tidligere har vært en del av forskningsbevilgningene under det enkelte departement, rammeoverføres til Kunnskapsdepartementet fra og med 2018. For Kulturdepartementets del flyttes 1,4 mill. kroner fra kap. 325, post 52 til kap. 285 Norges forskningsråd, post 55 administrasjon jf. Kunnskapsdepartementets budsjettproposisjon.

Post 53 Sametinget

Bevilgningen på posten skal bidra til Sametingets arbeid med å legge til rette for et levende og mangfoldig samisk kunst- og kulturliv av god kvalitet, som er tilgjengelig for alle. Bevilgningen overføres til Sametinget, som disponerer midlene etter egne prioriteringer. Dette er i tråd med internasjonale konvensjoners prinsipper om urfolks rett til å forvalte egen kultur og kulturarv, og med samelovens målsetning om å legge forholdene til rette for at samene selv kan sikre eget språk, kultur og samfunnsliv.

Kulturdepartementet bevilger i tillegg midler direkte til særskilte samiske kulturformål som Internasjonalt samisk filminstitutt (kap. 334, post 78), samiske aviser (kap. 335, post 75) og Samisk arkiv. Midler til sistnevnte tiltak inngår i de årlige bevilgningene til Arkivverket (kap. 329, post 01).

Post 71 Kulturell og kreativ næring

Bevilgningene på posten skal dekke utgifter til tiltak som styrker kulturfeltets økonomiske bærekraft, ved å vektlegge kultur som næring og legge til rette for entreprenørskap i kultursektoren.

Av avsetningen på posten foreslås 18,4 mill. kroner avsatt til tilskuddsordninger som retter seg mot kunstnere i samarbeid med mindre virksomheter som jobber med distribusjon, formidling eller salg av kulturelle uttrykk, samt til regionale kompetansemiljøer som støtter opp om disse. Ordningene forvaltes av Norsk kulturråds kontor Kreativt Norge og skal bidra til at skapende og utøvende aktører i større grad skal kunne livnære seg av kunstnerisk virksomhet, ved at det som skapes og produseres når et større publikum og marked. Det vises i tillegg til omtale av økt bevilgning til Kreativt Norge under kap. 320, post 01.

Det foreslås videre 30 mill. kroner til Innovasjon Norge, til tiltak som bedriftsnettverk, næringsklynger, eksportprogram, investorprogram og låneordninger. Tiltakene skal rette seg mot bedrifter med vekstambisjoner og -potensial og skal bidra til økt investering i, og omsetning av, kulturelle og kreative produkter og tjenester.

Regjeringen har i Meld. St. 19 (2016–2017) Opplev Norge – unikt og eventyrlig varslet at den vil utarbeide en strategi for kultur og reiseliv, med vekt på kulturturisme. Posten foreslås økt med 8,2 mill. kroner knyttet til arbeidet med strategien i 2018. Det foreslås at 2. mill. kroner av avsetningen stilles til disposisjon for Innovasjon Norge, øremerket etableringen av et forenklet klyngeprogram særlig rettet inn mot samspill mellom kultur og reiseliv. De resterende midlene foreslås benyttet til å utvikle kunnskapsgrunnlaget om kulturbasert reiseliv, og til ytterligere tiltak i strategien for kultur og reiseliv som fremlegges i 2018.

Post 72 Kultursamarbeid i nordområdene

Bevilgningene på posten omfatter tilskudd til norsk-russisk kultursamarbeid og arbeid med å legge til rette for og bidra til kultursamarbeid over grensene i nordområdene.

Av avsetningen på posten foreslås det tildelt 2,4 mill. kroner til Pikene på broen og 2,2 mill. kroner til Samovarteatret. I tillegg foreslås 3 mill. kroner til kulturprogrammet Barentskult, tilsvarende bidraget fra de andre tilskuddspartene. Det fordeles også midler til Barentssekretariatet på inntil 0,5 mill. kroner for bistand i det norsk-russiske kultursamarbeidet og 300 000 kroner i bidrag til Den nordlige dimensjons kulturpartnerskap.

Resten av avsetningen fordeles etter utlysning til prosjekter for utvikling av norsk-russisk kultursamarbeid. Det norsk-russiske kultursamarbeidet følger treårige programmer som rulleres i samarbeid med det russiske kulturministeriet. I 2016–2018 fokuserer programmet på utvikling av samarbeid på festivalområdet og i museumsfeltet. Urfolkskultur og barne- og ungdomskultur inngår også i programarbeidet.

Post 75 EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

Posten skal dekke utgifter til norsk deltakelse i EUs program for kultur og audiovisuell sektor, Kreativt Europa 2014–2020. Programmet har en samlet ramme på 1,46 mrd. euro og gir norske kultur- og medieaktører mulighet til utvikling og tilgang på finansiering. Formålet med Kreativt Europa er å fremme kulturelt og språklig mangfold i Europa og å fremme europeisk kulturarv. Programmet skal også bidra til å styrke konkurranseevnen til kulturell og kreativ næring gjennom en egen lånegarantiordning.

Ansvaret for å veilede og informere norske søkere til programmet er delt mellom Kulturrådet og Norsk filminstitutt, med Kulturrådet som koordinerende enhet. Innovasjon Norge har ansvar for veiledning og dialog med norsk finanssektor om lånegarantiordningen.

Videre dekker bevilgningen på posten Norges årlige bidrag til Europarådets utvidete delavtale om europeiske kulturveier, og Norges årlige bidrag til fondet som er opprettet under UNESCOs konvensjon av 17. oktober 2003 om vern av den immaterielle kulturarven. Bidraget utgjør én prosent av Norges ordinære årlige bidrag til UNESCO.

Post 78 Ymse faste tiltak

Bevilgningen på posten skal dekke tilskudd til ulike allmenne kulturformål. Oversikt over hvilke tiltak det foreslås midler til på posten, framgår av vedlegg 1.

Tilskuddet til Foreningen Norden vil som i 2017 blant annet omfatte tilskudd til nordisk informasjonsvirksomhet. Engangsutgifter i forbindelse med Finlands 100-årsjubileum i 2017 bortfaller i 2018, og bevilgningen foreslås redusert til 6 mill. kroner.

Støtten til Norges Døveforbund skal gå til tegnspråktolking av teaterforestillinger og kulturarbeid blant døve og justeres til 1 mill. kroner.

Kunnskapsverket har som formål å bidra til utvikling av kunnskap om kulturnæring i Norge. Innenfor den nye samlede innsatsen for kulturnæringsutvikling reduseres rammen for dette kunnskapsarbeidet til 4 mill. kroner for 2018. Forvaltningen av tilskuddet overføres til Norsk kulturråd og skal ses i sammenheng med satsingen på kulturell og kreativ næring, Kreativt Norge.

Post 79 Til disposisjon, kan nyttes under post 01

Utenom denne posten er bevilgningene under programkategori 08.20 i sin helhet bundet til bestemte mottakere eller tilskuddsordninger. Det er derfor nødvendig for departementet å kunne disponere midler for å dekke nye behov som oppstår i budsjettåret. Posten skal også dekke enkelttiltak og prosjekter som i sin karakter ikke hører hjemme under øvrige tilskuddsposter.

På posten er det avsatt 350 000 kroner til Arne Nordheims komponistpris og administrasjon av denne i regi av Ultima Oslo Contemporary Music Festival. Prisen er på 200 000 kroner og deles ut hvert annet år.

Post 82 Nobels Fredssenter

Bevilgningen omfatter tilskudd til drift av Nobels Fredssenter. Hoveddelen av driftsutgiftene, utstillinger og fornyelser av disse, særskilte arrangementer og andre aktiviteter forutsettes dekket ved andre inntekter.

Post 86 Talentutvikling

Bevilgningen på denne posten gjelder Talent Norge AS, som består av programmer for kunstfaglig utvikling av talenter på veien mot en profesjonell karriere. Virksomheten opererer innenfor alle kunstfelt og er et offentlig-privat samarbeid, hvor statlig bevilgning utløser privat investering. Tilskuddet til Talent Norge AS foreslås økt til 38,9 mill. kroner i 2018.

Rapport 2016

I statsbudsjettet for 2017 ble det gjennomført tekniske endringer knyttet til kapittel- og postplassering. Rapporten under omfatter de tiltak som er omtalt under budsjettforslag 2017 eller 2018 under kapitlet for allmenne kulturformål. Samlet sett vurderer departementet måloppnåelsen å være tilfredsstillende.

Kunstformidling i skolen

For 2016 var målene for bevilgningene til Rikskonsertene og andre musikkformål å legge til rette for produksjon, formidling og etterspørsel av ulike musikkuttrykk.

For å styrke og utvikle alle kunstuttrykkene i Den kulturelle skolesekken (DKS) ble det statlige arbeidet med DKS fra 2016 organisert som en virksomhet under Kulturdepartementet ved at Rikskonsertene fikk nytt og utvidet mandat, nytt navn (Kulturtanken – Den kulturelle skolesekken Norge), nye oppgaver og ny styringsstruktur for å ivareta det nasjonale ansvaret for DKS for alle kunstuttrykk. Mandatet trådte i kraft 1. januar 2016. Omleggingen av virksomheten pågikk gjennom hele året, med nødvendig fokus på intern omstilling.

På bakgrunn av avtaler med fylkeskommuner og kommuner har Rikskonsertene årlig gjennomført aktivitet i skolekonsertordningen. Kulturtanken sa i 2016 opp avtalene med virkning fra 1. juli 2018 og startet samtidig opp utfasingen av ordningen, slik at ansvaret for turné- og produksjonsoppgaver for musikktilbudet blir overført til fylkeskommuner og kommuner over en toårsperiode.

Kulturtanken gjennomførte i 2016 konserter i alle landets fylker, fordelt på skolekonserter, barnehagekonserter og Barnas Verdensdager.

Støtte til kulturforskning

For 2016 var målene for bevilgningene på kap. 314, post 21 og kap. 320, post 21 å støtte kulturforskning.

I 2016 er flere forskningsprosjekter som er finansiert på kap. 325, post 21, ferdigstilte, blant andre Rokkansenterets rapport Kulturarenaer i 2016: Kartlegging av kulturaktivitet og kulturarenaer i norske kommuner.

Norsk kulturråd igangsatte det treårige forskningsprogrammet (2016–2018) om digitaliseringens betydning og konsekvenser for kunstproduksjon og formidling.

Forskningsprogrammet KULMEDIA i Norges forskningsråd er fullfinansiert av departementet. Flere av KULMEDIA-prosjektene utføres i nært samarbeid med aktører fra sektoren og involverer brukere på ulike måter. I Nasjonalmuseet er flere eksperimentelle utstillinger under planlegging som del av designbaserte forskningsstudier.

Departementet bidrar med om lag 12 pst. av finansieringen av grunnforskningsprogrammet SAMKUL i Norges forskningsråd. Prosjektporteføljen er svært relevant for Kulturdepartementet. Dette gjelder særlig forskning på tros- og livssynsområdet, men også på medieområdet og kulturområdet.

Samisk kunst- og kulturliv

Bevilgningen til Sametinget ble i 2016 gitt på kap. 320, post 53 og har bidratt til Sametingets arbeid med å nå sitt hovedmål på kulturfeltet: et levende og mangfoldig samisk kunst- og kulturliv av god kvalitet, som er tilgjengelig for alle. Sametinget rapporterer årlig om sin virksomhet til Stortinget gjennom Sametingets årsmelding.

Vekst i kulturell og kreativ næring

For 2016 var målene for bevilgningene til kulturell og kreativ næring på kap. 314, post 71 å legge til rette for kulturell og kreativ næringsutvikling, og kunnskapsutvikling om kultur som næring.

For å bidra til økt omsetning og eksport av norske dataspill samarbeider Kulturdepartementet med Norsk filminstitutt og Innovasjon Norge om pilotprosjektet Spill ut i verden, som ble igangsatt i 2016.

Kulturdepartementet utlyste i 2016 midler til digitale pilotprosjekter for å fremme publikums tilgang til kunst og kultur og samtidig bidra til å øke norske kulturprodukters inntjeningspotensial i det digitale markedet. Nettkino og Den norske Forfatterforeningen fikk tilskudd til å gjennomføre omsøkte prosjekter.

Kunnskapsverket ble etablert som en femårig satsing i 2014 og fortsatte i 2016 sitt arbeid som nasjonalt senter for kulturell og kreativ næring.

Kartleggingene Musikk i tall og Litteratur i tall ble videreført og arbeidet med Visuell kunst i tall ble igangsatt. Et kartleggingsarbeid om entreprenørskap i høyere utdanning innen kulturelle og kreative fag ble ferdigstilt i 2016.

Næringspolitisk råd for kulturell og kreativ næring leverte innspill og råd om hvordan regjeringen best kan legge til rette for økt verdiskaping innen kulturell og kreativ næring.

Kultursamarbeid over grensene i nordområdene

For 2016 var målene for bevilgningene til kultursamarbeid i nordområdene på kap. 314, post 71 og 78 å legge til rette for kultursamarbeid over grensene i nordområdene.

I 2016 var Murmansk vertskap for norsk-russiske kulturdager. Kulturdepartementet ga tilskudd blant annet til Pikene på broen, Samovarteateret og Den nordlige dimensjons kulturpartnerskap.

Kreativt Europa

EUs program for kultur og audiovisuell sektor, Kreativt Europa, gir norske aktører innen TV, film spill, kunst og kultur mulighet til å samarbeide internasjonalt og til å nå ut til et større publikum. Under delprogrammet for kultur var det i 2016 åtte norske deltakere i ni ulike prosjekter med støtte fra ordningen Europeiske samarbeidsprosjekter. Det var en betydelig økning av norske organisasjoner blant prosjekter som søkte om støtte sammenliknet med tidligere år. Støtten til samarbeidsprosjekter med norske deltakere, er på totalt 8,9 mill. euro. Norske aktører er også godt representert i europeiske plattformer for blant annet talentutvikling, med deltakelse i seks av åtte plattformer i 2016.

Over 35 mill. kroner gikk til den norske audiovisuelle bransjen fra delprogrammet MEDIA i 2016. Dette er et svært godt resultat for Norge, og spesielt for norske spillutviklere: Fire norske spillutviklere mottok over 5 mill. kroner til utvikling av fire dataspill. Fire norske selskap mottok mer enn 9 mill. kroner til produksjon av to TV-serier og to dokumentarfilmer. Norge fikk også tilskudd under ordningen for internasjonale co-produksjonsfond for første gang da NFI mottok over 2 mill. kroner til Sørfond.

En ny lånegarantiordning for kulturell og kreativ næring trådte i kraft under programmet i 2016. Ordningen legger til rette for at kulturnæringer får banklån i sitt hjemland ved at EU stiller garanti for lånet, og skal også gi banker og finansinstitusjoner økt kunnskap om kultursektoren. Norske finansinstitusjoner kan søke innenfor ordningen.

Gaveforsterkningsordningen

Gaveforsterkningsordningen ble innført fra og med budsjettåret 2014, som en søkbar tilskuddsordning for museer, der pengegaver fra private givere ble forsterket med et statlig tilskudd på inntil 25 pst. av gavebeløpet. Fra og med 2016 ble ordningen utvidet til å gjelde også for kunst- og kulturvirksomheter innen musikk, litteratur, scenekunst og visuell kunst, og rammen ble utvidet fra 30,3 mill. kroner i 2015 til 45 mill. kroner i 2016.

I 2016 kom det inn 200 søknader med et samlet søknadsbeløp på 60,3 mill. kroner. Av søknadene kom om lag halvparten fra museer og halvparten fra andre kunst- og kulturvirksomheter. Som foregående år ble søknadene behandlet fortløpende. Ved utgangen av 2016 hadde ordningen et etterslep av kvalifiserte søknader på til sammen 30,6 mill. kroner, som gikk til belastning av rammen for 2017.

Støtte til talentutvikling

Bevilgningen til Talent Norge AS ble i 2016 gitt over kap. 320, post 86. Statlige midler som deles ut fra Talent Norge, skal utløse private bidrag. Gjennom Talent Norges arbeid har det, i tillegg til talentplasser, oppstått nettverk av prosjekteiere, mentorer og talenter. Talent Norge legger til rette for erfaringsutveksling og kompetanseoverføring mellom selskapets satsinger.

Kap. 3325 Allmenne kulturformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

23 578

24 215

Sum kap. 3325

23 578

24 215

Post 01 Ymse inntekter

Posten gjelder Kulturtankens inntekter fra skolekonserter og barnehagekonserter for skoleåret 2017–2018, prosjektvirksomhet m.m., jf. kap. 325, post 01.

Kap. 326 Språk-, litteratur- og bibliotekformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

530 687

598 209

607 009

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

8 613

14 999

15 300

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

20 244

22 845

23 300

55

Norsk kulturfond

178 265

73

Språkorganisasjoner

5 834

22 590

23 080

74

Det Norske Samlaget

15 217

15 490

15 330

75

Tilskudd til ordboksarbeid

15 896

15 660

6 000

76

Ibsenpris m.m.

5 887

78

Ymse faste tiltak

73 256

51 880

62 040

80

Tilskudd til tiltak under Nasjonalbiblioteket

58 877

49 750

50 853

Sum kap. 0326

912 776

791 423

802 912

Innledning

Det meste av bevilgningen under kapitlet går til driften av Nasjonalbiblioteket, jf. post 01. Også Språkrådet og Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek budsjetteres på post 01. Under kapitlet gis det ellers tilskudd til språkorganisasjoner og andre særlige tiltak innen bibliotek- og språkfeltet.

De sentrale virkemidlene på litteraturfeltet er fastprisordningen for bøker, momsfritaket for papirbøker, innkjøpsordninger og vederlags- og stipendordninger. Fastprisordningen og momsfritaket er ikke gjenstand for årlige budsjettvedtak, men fastsatt i forskrifter med unntak fra konkurranselovgivningen og avgiftsregelverket. Størstedelen av statens bevilgninger til litteraturformål gjelder innkjøps-, vederlags- og stipendordninger. Disse er budsjettert under kap. 320 og kap. 321. Bevilgningene til litteratur under kap. 326 gjelder tilskudd til særlige formål og tiltak, blant annet til NORLA – Senter for norsk skjønn- og faglitteratur i utlandet og Norsk Forfattersentrum, jf. post 78.

Mål for 2018

Det er et overordnet mål å samle inn, bevare, dokumentere og formidle kulturarven, å gi tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet og å sørge for at norsk er et velfungerende og fullverdig språk.

Følgende mål er lagt til grunn for bevilgningene under kapitlet:

Bevilgningene skal bidra til at biblioteksektoren styrkes som aktiv formidler av kunnskap og kulturarv, og legge til rette for at folkebibliotekene blir aktuelle og uavhengige møteplasser og arenaer for offentlig samtale og debatt.

Nasjonalbiblioteket skal sikre og bevare pliktavlevert materiale og andre samlinger, arbeide aktivt for å gjøre samlingene og informasjon om disse tilgjengelig, samt bidra til utvikling av folkebiblioteksektoren og lokalhistoriefeltet.

Det skal legges til rette for at personer som på grunn av en funksjonsnedsettelse har vansker med å lese trykt tekst, har god tilgang til litteratur og bibliotektjenester.

Språkrådet skal gjennom målrettede aktiviteter fremme norsk språks status og bruk på utsatte samfunnsområder.

Det skal legges til rette for bredde, mangfold og kvalitet i norsk litteratur og god tilgjengelighet for alle.

Bibliotek

Nasjonalbibliotekets samfunnsoppdrag er å sikre avlevering og bevaring av publisert materiale fra alle publiseringsplattformer og gjennom dette være en viktig kilde til kunnskap om Norge og norske forhold.

Ved å tilgjengeliggjøre og formidle kulturarven skal Nasjonalbiblioteket både være kilde til forskning, læring og språkutvikling og bidra til å skape identitet og tilhørighet. Nasjonalbiblioteket skal bidra til å utvikle moderne og relevante norske bibliotek.

Nasjonalbiblioteket har status som forskningsinstitusjon.

Gjennom et flerårig digitaliseringsprogram er nå det meste av Nasjonalbibliotekets omfattende boksamling digitalisert. Store deler av boksamlingen er rettighetsklarert og gjort åpent tilgjengelig og søkbar i Nasjonalbibliotekets digitale bibliotek nb.no. Nasjonalbibliotekets digitaliseringsprogram omfatter også andre av bibliotekets samlinger, som kringkasting, aviser, film, fotografi og tidsskrifter, og digitaliseringen av disse vil være et hovedsatsingsområde i årene framover.

Nasjonalbibliotekets samlinger øker i volum fra år til år, noe som gir utfordringer med hensyn til lagringskapasitet og forsvarlig bevaring. For å møte utfordringene i årene framover startet arbeidet med bygging av et nytt sikringsmagasin i fjellet i Mo i Rana i 2017. Magasinet, som inneholder to nye fjellhaller for analogt materiale og en ny fjellhall for digitalt materiale, er planlagt ferdigstilt i 2021 og skal romme arkiver både for Nasjonalbiblioteket og Arkivverket, jf. også omtale under kap. 322.

Videre skal Nasjonalbiblioteket aktivt formidle samlingen og bidra til å øke interessen for kunnskap, historie og kulturarv. Gjennom arrangement, utgivelser, utstillinger og foredrag er Nasjonalbiblioteket en viktig kulturformidler. Formidlingsprogrammet og publiseringsprogrammet skjer i tett samspill med utviklingen av det digitale biblioteket.

Som statens utviklingsorgan for biblioteksektoren skal Nasjonalbiblioteket bidra til utvikling og styrking av landets folke- og fagbibliotek. Bibliotekene er en åpen, tilgjengelig og gratis inngangsport til litteratur og andre kulturuttrykk for hele befolkningen, men også et sted for å møtes, diskutere, lære og lytte. I mange lokalsamfunn er folkebibliotekene en viktig integreringsarena. Driften av landets folkebibliotek er en kommunal oppgave, mens universitetene og høyskolene har de største og viktigste fagbibliotekene. Nasjonalbiblioteket utvikler og drifter fellestjenester for biblioteksektoren, tilbyr felles biblioteksøk, gratis tilgang til katalogdata m.m. Nasjonalbiblioteket legger også til rette for at stadig mer digitalt innhold kan gjøres tilgjengelig i folkebibliotekene.

Nasjonal bibliotekstrategi 2015–2018 tydeliggjør statens oppgaver og ansvar i utvikling av framtidsrettede folkebibliotek. Nasjonalbiblioteket har et overordnet ansvaret for gjennomføringen av strategien og har selv ansvaret for en rekke tiltak omtalt i strategien. Det er også Nasjonalbiblioteket som forvalter og tildeler prosjekt- og utviklingsmidler til styrking av folkebibliotekene. Hovedtyngden av utviklingsarbeidet for folkebibliotekene må imidlertid drives fram lokalt, av bibliotekeierne selv.

Nasjonalbiblioteket har rundt 420 årsverk og er lokalisert på Solli plass i Oslo og i Mo i Rana, der det meste av bibliotekets samlinger er oppbevart. Fra 2017 ble Norsk lokalhistorisk institutt innlemmet i Nasjonalbiblioteket.

Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek (NLB) produserer og låner ut allmenn litteratur og studielitteratur i tilrettelagte formater til personer med funksjonsnedsettelser som gjør det vanskelig å lese trykt tekst. Tilbudet bidrar til økt samfunnsdeltakelse og likestilling for målgruppen. NLB har et nært samarbeid med utgivere av litteratur, utdanningssektoren og biblioteksektoren for øvrig. Også NLB har kommet langt i å effektivisere produksjon og distribusjon gjennom digitalisering. Digitaliseringen i bokbransjen kan i større grad komme målgruppen til gode, ved at utgiverne velger digitale formater som kan gjøre deler av NLBs tilretteleggingsoppgave enklere. I noen tilfeller vil økt universell utforming gi leserne tilgang til litteraturen uten ytterligere behov for tilrettelegging.

Blant NLBs viktigste utfordringer framover er gjennom egne tiltak og ved samarbeid med andre å legge til rette for at de mulighetene som digital teknologi gir, blir utnyttet til beste for målgruppen.

NLB har rundt 50 ansatte og er samlokalisert med Nasjonalbiblioteket på Solli plass i Oslo.

Språk og litteratur

Språkrådet er statens fagorgan i språkspørsmål og har ansvar for å følge opp den norske språkpolitikken. Språkrådet skal verne om den kulturarven som norsk skriftspråk og talespråk representerer, styrke språkets status og bruk og bidra til at posisjonen til norsk som det samfunnsbærende fellesspråket i landet ikke svekkes. Språkrådet skal også fremme gjensidig respekt og toleranse mellom norske språkbrukere og verne om språkbrukernes rettigheter. Språkrådet har en omfattende rådgivningstjeneste overfor offentlige virksomheter. Språkrådgivningstjenester gis også til private, både til enkeltpersoner og næringsliv.

Språksituasjonen i Norge preges av et stadig større mangfold. Språklig mangfold er et gode for samfunnet, og det er en fordel at stadig flere mestrer mer enn ett språk. Samtidig er Norge et lite språkområde, og det er en utfordring å opprettholde og videreutvikle norsk som et fullverdig fellesspråk i et stadig mer spesialisert samfunn. Engelsk har de senere årene etablert seg som bruksspråk innen flere samfunnssektorer, særlig innen universitets- og høyskolesektoren, men også i deler av arbeids- og næringslivet. Norsk trenger støtte for å ha gode levevilkår. Det gjelder begge våre to målformer, og særlig nynorsk. Også de samiske språkene, de nasjonale minoritetsspråkene (kvensk, romani og romanes) og norsk tegnspråk står i en utsatt stilling og må forvaltes i tråd med de internasjonale forpliktelsene Norge har påtatt seg.

Litteraturen står i en særstilling som bærer og formidler av det norske språket og av norsk skriftkultur. De virkemidlene som blir benyttet for å nå de litteraturpolitiske målene, er viktige virkemidler også for å bevare og styrke norsk som samfunnsbærende fellesspråk.

Språkrådet skal overvåke språksituasjonen i landet, analysere viktige utviklingstrekk og treffe tiltak som verner og fremmer norsk språk og språkmangfoldet i Norge.

Språkrådet har rundt 40 ansatte og er samlokalisert med Nasjonalbiblioteket og NLB på Solli plass i Oslo.

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen dekker lønns- og driftsutgiftene for Nasjonalbiblioteket, Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek og Språkrådet, foruten 5,5 mill. kroner til Statens kartverk for ivaretakelsen av forvaltningsoppgaver etter stedsnavnloven og enkelte utgifter i departementets regi.

Høsten 2017 kjøpte Sparebankstiftelsen DNB en unik samling av historiske kart over Norge og nordområdene fra en privat samler og deponerte samlingen hos Nasjonalbiblioteket. For å støtte opp under dette offentlig-private samarbeidet foreslås det at Nasjonalbibliotekets driftspost styrkes med 3 mill. kroner, til etablering og drift av et kartsenter i virksomheten. Målet er at denne kulturskatten skal formidles bredt til forskere og allmennheten.

Nasjonalbiblioteket, Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek og Språkrådet er samlokalisert på Solli plass. Det er etablert et samarbeid for å effektivisere og forbedre de administrative oppgavene i virksomhetene. Funksjoner knyttet til lønn og personaltjenester, regnskap, arkiv, IKT-tjenester og bygningers drift samles i Nasjonalbiblioteket i et felles servicesenter. Det overføres én stilling fra Språkrådet og fem stillinger fra Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek til Nasjonalbiblioteket. Stillingene er knyttet til utførelsen av administrative oppgaver og IKT-drift.

Kulturdepartementet har bedt Nasjonalbiblioteket og Arkivverket om å samarbeide om gjensidig utnyttelse av kompetanse og ressurser. For å utnytte den samlede lagringskapasiteten i sektoren på en bedre måte flyttes en del arkivmateriale til Nasjonalbibliotekets bygninger i Mo i Rana. Noe av dette vil også kunne digitaliseres i Nasjonalbibliotekets digitaliseringsanlegg. For nærmere omtale av dette, se kap. 329, post 01.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som virksomhetene får i merinntekter under kap. 3326, post 01, jf. forslag til vedtak II.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen på posten omfatter midler til bl.a. utvikling og drift av infrastruktur og fellestjenester for folkebibliotekene. Departementet kan gi Nasjonalbiblioteket oppdrag knyttet til slik utvikling. Det er et stort behov i biblioteksektoren for sentral utvikling og tilrettelegging av infrastruktur og fellestjenester, som felles biblioteksøk, nasjonalt autoritetsregister og bibliografiske data i riktig kvalitet. Eventuelle gavemidler som Nasjonalbiblioteket mottar til bestemte prosjekter, kan utgiftsføres på posten. Posten skal også dekke utgifter til oppdragsvirksomhet i regi av Språkrådet og Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek.

Bevilgningen kan bare nyttes i samme omfang som det kan skaffes inntekter. Posten kan overskrides med inntil samme beløp som virksomhetene får i merinntekter under kap. 3326, post 02, jf. forslag til vedtak II.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Bevilgningen gjelder Nasjonalbibliotekets investeringer. Bevilgningen skal i hovedsak dekke oppgraderinger og utskiftinger av den tekniske infrastrukturen, inkludert digitalt sikringsmagasin.

Post 73 Språkpolitiske tiltak og språkorganisasjoner

På denne posten gis det tilskudd til språkorganisasjoner og andre språktiltak. Bevilgningsforslaget er budsjettert med slik fordeling som framgår av vedlegg 2.

Post 74 Det Norske Samlaget

Bevilgningen på posten skal gå til Det Norske Samlagets arbeid med å styrke nynorsk språk, litteratur og kultur gjennom å gi ut et bredt tilbud av bøker på nynorsk.

Post 75 Tilskudd til ordboksarbeid

Arbeidet med Det Norske Akademis Store Ordbok (NAOB), en moderne dokumentasjonsordbok for bokmål/ riksmål, avsluttes ved utgangen av 2017. Verket publiseres etter planen som gratis, digital ordbok på internett.

Departementet foreslår å sette i gang et prosjekt for å revidere håndordbøkene Bokmålsordboka og Nynorskordboka. Disse rettskrivingsordbøkene er de eneste fritt tilgjengelige ordbøkene på internett som fullt ut viser offisiell normering av norsk språk, og de har flere titalls millioner oppslag hvert år. Oppdaterte rettskrivingsordbøker er grunnleggende infrastruktur for språk og en hovedkilde til kunnskap om norsk rettskriving. Bokmålsordboka og Nynorskordboka har ikke blitt oppdatert på over 30 år, og det er behov for å kvalitetssikre og oppdatere informasjon om normering og vanlig språkbruk for at ordbøkene skal fortsette å være viktige språkressurser i framtiden. Språkrådet i samarbeid med Universitetet i Bergen er ansvarlig for gjennomføring av prosjektet. Det er foreslått 6 mill. kroner til dette i 2018.

Post 78 Ymse faste tiltak

Posten omfatter tilskudd til blant annet NORLA – Senter for norsk skjønn- og faglitteratur i utlandet, Norsk Forfattersentrum, Norsk barnebokinstitutt og litteraturhusene i Oslo, Bergen, Skien og Fredrikstad. Bevilgningsforslaget på 62 mill. kroner er budsjettert med slik fordeling som framgår av vedlegg 1.

Norge skal være hovedland på bokmessen i Frankfurt i 2019. Økt litteratureksport er en del av regjeringens satsing på å styrke kreative og kulturelle næringer. Satsing mot nye markeder vil gi økt spredning av norsk litteratur, styrke Norges omdømme som litteraturnasjon og potensielt gi økte inntekter til norske forfattere. Staten har i den forbindelse gitt NORLA tilsagn om støtte på 30 mill. kroner til gjennomføring av prosjektet. 15 mill. kroner foreslås innfridd i 2018, hvorav 5 mill. kroner på Utenriksdepartementets budsjett og 10 mill. kroner på Kulturdepartementets budsjett, som utgjør Kulturdepartementets og Nærings- og fiskeridepartementets andel.

Post 80 Tilskudd til tiltak under Nasjonalbiblioteket

På denne posten gis det tilskudd til ulike bibliotek- og litteraturrelaterte tiltak. Nasjonalbiblioteket forvalter bevilgningen og fastsetter den endelige fordelingen av tilskuddene på posten etter en faglig vurdering. Oversikt over tiltak som fikk midler fra denne posten i 2017, framgår av vedlegg 3.

Rapport 2016

Rapporten nedenfor omfatter biblioteksektoren, med særlig vekt på virksomheten ved Nasjonalbiblioteket og Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek. Rapporten omfatter også Språkrådets virksomhet. Også enkelte nøkkeltall fra litteraturfeltet for 2016 er tatt med, jf. ellers rapporteringen under kap. 320 og kap. 321.

Under kap. 326 gis tilskudd til særlige formål og tiltak som bidrar til de overordnede målene for bevilgningene under kapitlet. Rapporteringen om bruken av disse tilskuddene inngår i departementets samlede vurdering av måloppnåelse på de enkelte områdene og er ikke omtalt særskilt.

Det er departementets vurdering av de ulike måleindikatorene for bibliotek-, språk og litteraturfeltet at måloppnåelsen for 2016 har vært tilfredsstillende.

Bibliotek

For Nasjonalbiblioteket gjaldt følgende mål i 2016:

sikre og bevare pliktavlevert materiale og andre samlinger, arbeide aktivt for å gjøre samlingene og informasjon om disse tilgjengelig, samt bidra til utvikling av folkebiblioteksektoren

bidra til at biblioteksektoren styrkes som aktiv formidler av kunnskap og kulturarv, og legge til rette for at folkebibliotekene blir aktuelle og uavhengige møteplasser og arenaer for offentlig samtale og debatt

En stadig større andel av det materialet som skal avleveres, er skapt digitalt. Pliktavleveringen av trykt materiale til Nasjonalbiblioteket viser derfor en liten nedgang fra 2015 til 2016. Tallet på automatisk innsamlede nettdomener økte fra 1 850 til 2 500 i 2016. I 2016 ble det samlet inn ca. 3,5 milliarder filer.

Gjennom Nasjonalbibliotekets digitaliseringsprogram blir stadig mer av bibliotekets samlinger digitalisert. Til sammen utgjør mengden digitalisert unikt materiale i Digitalt sikringsmagasin 6,3 petabyte (6 300 terabyte). Tilveksten av unikt materiale i 2016 var 1,1 petabyte. Det vil si en daglig økning på i snitt på 3,1 terabyte.

I tillegg til mottak og innsamling av digitalt materiale, digitaliserte og tilgjengeliggjorde Nasjonalbiblioteket mer av det eldre materialet i 2016. Det ble utviklet nye og mer effektive metoder for digitalisering av fotografier, noe som vil gi full effekt i 2017. I avistjenesten, som gir tilgang til historiske arkiv i alle norske bibliotek, økte tallet på digitale avishefter med 270 000 eksemplar. Tabellen nedenfor viser noen av resultatene fra digitaliseringsprogrammet de siste tre årene.

Tabell 4.9 Utvalgte produksjonstall fra digitaliseringsprogrammet

Materiale

Antall 2014

Antall 2015

Antall 2016

Bøker (sider)

8,7 mill.

5,4 mill.

6,1 mill.

Tidsskrift (sider)

0,5 mill.

1,5 mill.

0,4 mill.

Aviser (sider)

3,7 mill.

3,7 mill.

4,5 mill.

Foto (antall fotografier)

40 000

49 000

50 000

Musikkarv – notemanuskript (sider)

41 000

29 000

26 000

Gjennom 2016 har Nasjonalbiblioteket intensivert innsatsen for at bibliotekets samlinger kan benyttes av stadig flere, bl.a. ved å gjøre Nasjonalbibliotekets tjenester bedre kjent. Nasjonalbibliotekets nettbibliotek (nb.no) har de siste årene hatt en økning på rundt 1 mill. besøkende hvert år, og det ble i 2016 registrert 5,8 mill. besøk. Den digitaliserte boksamlingen økte med 16 500 nye titler, og antallet besøk økte med 13 pst. Tallene viser betydelig vekst og bekrefter at Nasjonalbibliotekets strategier og tiltak på formidlingsområdet har effekt.

Besøkende til Nasjonalbiblioteket i Oslo har hatt en svak nedgang de siste årene, fra 177 000 besøkende i 2014 til 164 000 besøkende i 2016. Dette har sammenheng med at flere benytter de digitale kildene istedenfor å besøke Nasjonalbibliotekets fysiske lokaler.

Nasjonalbiblioteket gjennomførte en rekke arrangementer og utstillinger i Oslo gjennom 2016. Til disse har besøkstallet hatt en betydelig økning, fra ca. 9 500 i 2014 til ca. 15 000 i 2015 og til ca. 21 000 i 2016.

Nasjonalbiblioteket har i 2016 vært aktiv i formidlingen av samlingenes forsknings- og utviklingspotensial, særlig overfor universitets- og høyskolesektoren og språkteknologiske miljøer, og var i 2016 engasjert i ni forskningsprosjekter.

Nasjonal bibliotekstrategi 2015–2018 har vært utgangspunktet for Nasjonalbibliotekets arbeid i 2016 med utvikling av folkebibliotekene. Av 23 tiltakspunkter i strategien er nå alle igangsatt. Ti av tiltakene ble ferdigstilt i 2016. I regi av Nasjonalbiblioteket ble det i 2016 lagt grunnlag for flere store strukturtiltak for biblioteksektoren, blant annet felles biblioteksøk, felles gratis metadata og ny modell for utlån av e-bok i bibliotek.

Nasjonalbiblioteket fordelte i 2016 i alt 51 mill. kroner til prosjekt- og utviklingstiltak i bibliotekene, finansiert ved spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS. Midlene har bl.a. gått til å utvikle folkebibliotekene som møteplass og arena for hverdagsintegrering.

Statistikken for folkebibliotekene i 2016 viste økende aktivitet for fjerde år på rad. 24 mill. besøkende er rekord. Barn og unge låner stadig flere bøker, og det er utlånet av skjønnlitteratur som vokser. Statistikken viser også at det har vært en betydelig økning av ulike arrangementer i regi av folkebibliotekene. I alt 47 000 arrangementer ble gjennomført i 2016.

Innbyggerundersøkelsen i 2017 viser for fjerde gang på rad at folkebibliotekene er den mest populære offentlige tjenesten i Norge.

Norsk lokalhistorisk institutt (NLI) ble innlemmet Nasjonalbiblioteket i 2017. Målet med bevilgningene til NLI i 2016 var å fremme lokal- og stedshistorisk arbeid i hele landet. Målet omfattet følgende tre funksjoner: gi råd og veiledning, drive forskning og stimulere til forskning, og være et nasjonalt dokumentasjonssenter for lokal- og stedshistorie. Virksomheten har de siste årene tatt i bruk digitale løsninger for rådgivning, dokumentasjon og formidling gjennom nettstedet lokalhistoriewiki.no og lokalhistorie.no. Lokalhistoriewiki.no er den viktigste plattformen for virksomhetens arbeid. Tabellen under viser innhold i og bruk av dette nettstedet de tre siste årene.

Tabell 4.10 Lokalhistoriewiki – innhold og bruk

2014

2015

2016

Antall artikler

29 100

34 900

40 800

Antall bilder og lydfiler

113 900

145 800

161 800

Antall besøk

870 900

1 043 100

1 146 000

Hovedmålet for Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek (NLB) i 2016 var å produsere og låne ut folkebiblioteklitteratur og studielitteratur i lydbokformat og punktskrift. Det samlede utlånet var på nær 650 000 i 2016, som er en økning på fem pst. fra året før. NLB har i flere år arbeidet med å rekruttere nye lånere. Ved utgangen av året hadde NLB over 29 000 registrerte lånere, en økning på 16 pst. fra 2015. En brukerundersøkelse gjennomført i 2016 viser at lånerne er overveiende godt fornøyd med NLBs tjenester og tilbud.

NLB har i 2016 hatt nær kontakt og samarbeid med utgivere av litteratur, utdanningssektoren og med biblioteksektoren for øvrig. Samarbeidet med Nasjonalbiblioteket har blant annet vært knyttet til oppfølgingen av Nasjonal bibliotekstrategi 2015–2018. Formålet har vært å se på hvordan nye samarbeidsformer mellom NLB og folkebibliotekene kan gi NLBs målgrupper et bedre tilbud. NLB har samarbeidet med KABB (Kristent Arbeid Blant Blinde og svaksynte), Norges Blindeforbund og Statped om bruk av NLBs digitale distribusjonssystem. Samarbeidet legger til rette for økt effektivitet og forenkling både for produsenter og lånere. Videre inngikk NLB og Bokbasen avtale om kjøp av filer i 2016. Avtalen innebærer at NLB får tilgang til filer i et format og en kvalitet som forenkler og effektiviserer NLBs eget tilretteleggingsarbeid.

Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek tok i bruk nye nettsider i 2016. Nettsidene legger til rette for økt selvbetjening og enklere innmeldingsprosedyrer.

Språkrådet

Hovedmålene for Språkrådet i 2016 var å styrke norsk språks status og bruk i hele samfunnet, å fremme norsk som et godt og velfungerende kultur- og bruksspråk og å sikre det språklige mangfoldet og språkbrukernes interesser.

Universitets- og høgskolesektoren og arbeids- og næringsliv er strategisk viktige samfunnssektorer i arbeidet med å øke bruken av norsk. Språkrådet har prioritert tiltak som retter seg mot disse sektorene i 2016. Gjennom samarbeid med bransjeorganisasjonen Finans Norge ble det i 2016 lansert et program for godt språk i pensjons- og livsforsikringsbransjen. Effekten av arbeidet er et mer forståelig pensjonsspråk for forbrukerne. Ved et prosjektsamarbeid med Norges handelshøyskole (NHH) ble språkbruken ved NHH og språkbehovet i næringslivet kartlagt i 2016. Kartleggingen blir brukt til å utvikle en mønsterpraksismodell for bruk av norsk ved siden av engelsk. Modellen skal hjelpe utdanningsinstitusjonene til å ta smarte beslutninger om språk i undervisning, administrasjon og kommunikasjon/formidling til samfunnet.

Det er stor etterspørsel etter råd om godt og korrekt språk. Språkrådet har aldri nådd så mange med sin språkrådgivning som i 2016, bl.a. fordi kursvirksomheten er effektivisert ved å utvikle e-læringskurs (i klarspråk og nynorsk). Språkrådet har også forenklet språkrådgivningen slik at publikum nå kan få svar på språkspørsmål i en søkbar database på internett (over 503 000 visninger i 2016, mot 113 000 visninger året før). Effektiviseringen fortsetter i 2017.

En brukerundersøkelse gjennomført i 2016 viser at Språkrådet har et godt omdømme og er godt kjent blant befolkningen. Håndordbøkene Bokmålsordboka og Nynorskordboka trekkes fram som et særlig viktig tilbud fra Språkrådet. Undersøkelsen viser at det er sterk språkinteresse i befolkningen, og at det bl.a. er stor oppslutning om å bevare og utvikle norsk som bruksspråk på områder hvor engelsk blir stadig mer vanlig.

Litteratur

Det er departementets vurdering at de litteraturpolitiske målene om kvalitet, bredde og mangfold i norsk litteratur i stor grad ble nådd i 2016.

Andelen av befolkningen som leser bøker, holder seg på et høyt nivå og er på verdenstoppen. Siste leserundersøkelse er fra 2016. Den viste at ni av ti nordmenn leser bøker, og at hver av oss leser gjennomsnittlig 15 bøker i året.

Bransjestatistikken viser at det ble utgitt om lag 4 400 nye titler i 2016, noe som er en liten nedgang fra 2015 på rundt fire pst. Det er særlig lærebøker og sakprosa som har hatt en nedgang i antall nye titler. Total omsetning i det norske bokmarkedet er på 5 625 mill. kroner, som er en svak økning på 0,4 pst. Antallet solgte e-bøker i 2016 utgjorde noe over fire pst. av salget av allmennmarkedet (skjønnlitteratur og sakprosa). Omsetningen av e-bøker til allmennmarkedet utgjorde 34 mill. kroner, dette viser en avtakende vekst i 2016. Av utgivelsene til allmennmarkedet i 2016 ble om lag halvparten utgitt parallelt som papirbok og e-bok, en stor økning fra året før. Omsetningen av digitale lydbøker viser en betydelig vekst på 77 pst. fra 2015, og samtidig en nedgang på 15 pst. i de fysiske formatene av lydbøker.

Det er stor og økende interesse for norske forfattere i utlandet. I 2016 støttet NORLA oversettelse av 382 skjønnlitterære bøker og 117 sakprosabøker, noe som er en betydelig økning fra 2015. Til sammen fikk 238 forfattere støtte til oversettelse til 46 språk.

Forskrift om unntak fra konkurranseloven § 10 for omsetning av bøker ble i 2016 besluttet videreført uten endring og vil gjelde fra 1. januar 2017 til 31. desember 2018. Med grunnlag i denne forskriften har Den norske Forleggerforening og Bokhandlerforeningen inngått gjeldende Bokavtale. Avtalens sentrale elementer er fastprisordning, litteraturabonnementer, skaffe- og leveringsplikt for medlemmene i de to foreningene.

Kap. 3326 Språk-, litteratur- og bibliotekformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

21 081

10 154

10 428

02

Inntekter ved oppdrag

9 450

15 029

15 435

Sum kap. 3326

30 531

25 183

25 863

Post 01 Ymse inntekter

Posten gjelder inntekter ved Nasjonalbiblioteket, Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek og Språkrådet, jf. kap. 326, post 01.

Post 02 Inntekter ved oppdrag

Posten omfatter oppdragsinntekter i Nasjonalbiblioteket, Språkrådet og Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek, samt gaver mv., jf. kap. 326, post 21 Særlige driftsutgifter.

Kap. 328 Museum og visuell kunst

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

55

Norsk kulturfond

30 174

70

Det nasjonale museumsnettverket

1 174 881

1 476 690

1 509 860

78

Ymse faste tiltak

20 490

79 120

104 310

Sum kap. 0328

1 225 545

1 555 810

1 614 170

Innledning

Kapitlet omfatter årlige driftstilskudd til museer i Det nasjonale museumsnettverket, ymse tiltak på kulturvernområdet, samt midler til andre institusjoner og tiltak som formidler visuell kunst.

Mål for 2018

Bevilgningen under kapitlet bygger opp under departementets overordnede mål om å bidra til at alle kan få tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet, å fremme kunstnerisk utvikling og fornyelse, samt å samle inn, bevare, dokumentere og formidle kulturarv.

Målene for bevilgningene til museum og visuell kunst er å legge til rette for at

museene er aktuelle og profesjonelle og utøver en aktiv samfunnsrolle

museene formidler kunnskap og opplevelse

museenes samlinger sikres og bevares best mulig samt gjøres tilgjengelige

museene forestår forskning og utvikler ny kunnskap

visuelle kunstuttrykk skapes, formidles og blir etterspurt

Under kapitlet bevilges det midler til en rekke institusjoner og tiltak som i ulik grad bidrar til å nå disse målene. Institusjonene og tiltakene definerer selv målene for sin virksomhet.

Museum

Norge har et stort antall museer som hvert år har om lag elleve millioner besøkende. Den norske museumssektoren er mangeartet. Noen museer er store og har flere hundre ansatte, mens andre er små og med et fåtall ansatte.

Ved årtusenskiftet var det om lag 350 museer som direkte eller indirekte mottok støtte fra Kulturdepartementet. Siden den gang har det blitt gjennomført en konsolideringsprosess, kjent som museumsreformen, som ble iverksatt i 2001. Det nasjonale museumsnettverket er resultatet av denne reformen. Målene med reformen har vært å profesjonalisere driften og styrke fagmiljøene ved de museene som mottar fast, årlig driftstilskudd fra Kulturdepartementet. Dette bidrar til å løfte kvaliteten på museenes arbeid og derved også tilbudet til allmennheten.

Museenes innsats med konsolideringer og interne omorganiseringer pågår fremdeles. I enkelte deler av landet er det ønskelig å få iverksatt ytterligere konsolideringer for å oppnå mer bærekraftige institusjoner. Det pågår viktige prosesser i flere fylker, og fra statlig hold føres det en løpende dialog med involverte parter for å sikre framdrift og vurdere mulige løsninger.

Museene skal gi både kunnskap og opplevelse. De skal være tilgjengelige for alle og være relevante og aktuelle samfunnsinstitusjoner som fremmer kritisk refleksjon og skapende innsikt. En aktiv formidling er derfor viktig både i et demokratisk perspektiv og i et allment kulturperspektiv. Det siste tiåret har formidlingsaktiviteten ved museene økt betydelig. Dette gjelder både økning i besøk, samt utvikling av ulike andre publikumsaktiviteter som teaterforestillinger, konserter, seminarer og andre. Museene er i så måte en viktig møteplass for et bredt sammensatt publikum. Flere museer har behov for mer og bedre areal til formidling; mange museer arbeider med planer for nye og bedre helårs utstillingsarenaer.

For å beholde og ytterligere øke sitt publikum må museene ha en enda tydeligere satsing på gode formidlingsstrategier. God formidling forutsetter institusjoner som har en kvalifisert tilnærming til både formidlingsoppgavene, kunnskapsutviklingen og bevaringsfunksjonene.

Forskning og kunnskapsutvikling anses som en av de sentrale oppgavene ved norske museer. For at museene kan drive meningsfull innsamlings-, dokumentasjons- og formidlingsvirksomhet, må de utvikle et faglig grunnlag som er etablert gjennom egen forskning. Det er stadig flere museer som har planer og strategier for å løfte den vitenskapelige kompetansen i institusjonene. Mange museer arbeider tett med andre forskningsmiljøer.

Formidling, forskning og kunnskapsutvikling baserer seg på det materielle grunnlaget som samlingene representerer. Dette betinger at samlingene forvaltes på en god og gjennomtenkt måte, med planer for utvikling og oversikt over tilstand, omfang og kvalitet. Det er viktig å utvikle museenes samlingsplaner for å integrere samlingsarbeidet tettere med forsknings- og formidlingsarbeidet. Flere museer har utfordringer knyttet til forvaltning av samlingene. Gode magasiner, tilgang til konserveringstjenester og håndverkere som mestrer gamle teknikker og ferdigheter, er knapphetsfaktorer.

Skværriggerne

Kulturdepartementet gir årlig driftstilskudd til tre store seilskuter som er i aktiv drift som flytende kulturminner. Det gjelder barken Statsraad Lehmkuhl og fullriggerne SS Sørlandet og Sk/S Christian Radich, som har hjemmehavn i henholdsvis Bergen, Kristiansand og Oslo. Disse tre skværriggerne ble bygd som skoleskip i første halvdel av 1900-tallet for opplæring av sjøfolk.

Visuell kunst

Det visuelle samtidskunstfeltet har gjennomgått store endringer de siste 15 årene. Kunstscenen består i dag av et stort mangfold av kunstuttrykk og en rekke institusjoner og formidlingsarenaer spredt over hele landet. Bevilgningene til visuell kunst er fordelt over flere budsjettkapitler under programkategori 08.20.

Kunstnere på det visuelle feltet har i mindre grad enn på andre kunstfelt fast ansettelse ved institusjoner. Enger-utvalget understreket at kunstnerformål og det visuelle kunstfeltet hadde en svakere økning i statlige bevilgninger enn andre kunstfelt i perioden 2005–2013. Samtidig rapporterer Kulturrådet at antall søknader på området visuell kunst er fordoblet de siste ti årene. De kunstnerpolitiske virkemidlene er derfor særlig viktige for dette feltet.

Regjeringen har de siste årene styrket avsetningen til visuell samtidskunst som et ledd i å fremme den visuelle kunsten, samt bidra til mer langsiktige og forutsigbare rammebetingelser for kunstnere i det frie feltet.

Gjennom museumsreformen ble en rekke kunstmuseer konsolidert med andre museumstyper. Dette har bl.a. medført at den visuelle kunsten har fått flere formidlingsarenaer, samt at det visuelle feltet kan sees i sammenheng med kulturhistoriske samlinger.

Den største enkeltsatsingen innenfor det visuelle kunstfeltet er for tiden nybygget for Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design på Vestbanen i Oslo. Se omtale under kap. 322.

Budsjettforslag 2018

Post 70 Det nasjonale museumsnettverket

Bevilgningen på denne posten gjelder ordinært driftstilskudd til museer i det nasjonale museumsnettverket. Fra 2018 vil det være 63 enheter i museumsnettverket.

Fylkeskommunene, vertskommuner og kommuner som nyter godt av museenes kompetanse, formidling og andre tjenester, har et delansvar for finansieringen av museene. Forutsetningen vil normalt være at regionen skal dekke minst 40 pst. av det samlede offentlige driftstilskuddet.

To av de nåværende enhetene – Lillehammer Kunstmuseum og Lillehammer museum – har fattet vedtak om konsolidering som trer i kraft 01.01.2018, der Lillehammer Kunstmuseum blir en avdeling i stiftelsen Lillehammer museum.

Universitetet i Agder og eierne av Agder naturmuseum og botaniske hage har i lengre tid ønsket at museet skal bli en del av Universitetet i Agder. En slik overtakelse er nå godkjent av Kunnskapsdepartementet. Kulturdepartementet foreslår derfor å overføre 4 mill. kroner av bevilgningen fra kap. 328, post 70 på Kulturdepartementets budsjett til kap. 260 Universitet og høgskolar, post 50 Statlege universitet og høgskolar på Kunnskapsdepartementets budsjett.

I Meld. St. 30 (2014–2015) En framtidsrettet filmpolitikk ble det foreslått å flytte ansvaret for Filmmuseet fra Norsk filminstitutt til en virksomhet med tyngre kompetanse innenfor museumsdrift. Filmhistorie har flere dimensjoner, men med utgangspunkt i film som visuelt kunstuttrykk foreslås ansvaret lagt til Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design, som vil samarbeide med andre relevante institusjoner for å ivareta denne dokumentasjons- og formidlingsoppgaven. Midler til Filmmuseet, som tidligere ble dekket av bevilgningen til Norsk filminstitutt under kap. 334, post 01, foreslås overført til denne posten og legges inn i tilskuddet til Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design. Tilskuddet til Filmmuseet vil i 2018 utgjøre kr 560 000.

Norsk Folkemuseum har planer om å etablere teaterhistoriske utstillinger og – i samarbeid med Nationaltheatret – opprette en teaterscene ved Ibsenmuseet. Det foreslås å øke tilskuddet til Norsk Folkemuseum for å få på plass det nye driftskonseptet.

Vest-Agder-museet har forvaltnings- og formidlingsansvar for DS Hestmanden – det nasjonale minnesmerket over krigsseilernes innsats i to verdenskriger. Det foreslås å øke tilskuddet til museet for å sikre videre drift av dampskipet, som nå er ferdig restaurert med fungerende dampmaskin.

Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design står overfor omfattende forberedelser i forbindelse med flyttingen av samlingene til de nye lokalene på Vestbanen. På denne bakgrunn foreslås tilskuddet økt.

Sørlandets Kunstmuseum har fått en omfattende donasjon fra Nicolai Tangen på om lag 1 500 kunstverk med nordisk kunst fra perioden 1930–1980. Det foreslås å øke tilskuddet til museet for å legge til rette for best mulig forvaltning av denne viktige kunstsamlingen.

Videre foreslås det å øke tilskuddet til KODE Kunstmuseer og komponisthjem for å dekke økte kostnader til vakthold og sikring av museets anlegg.

Museene i Sør-Trøndelag har åpnet et nytt formidlingsbygg ved sin museumsavdeling Kystens Arv i Rissa. Det foreslås å øke tilskuddet til museet på bakgrunn av økte driftskostnader i det nye bygget.

Tabell 4.11 Fordeling av bevilgningen, årsverk og besøkstall

(1 000 kr)

Museum

Årsverk 2016

Besøk 2016

Bevilget 2017

Forslag 2018

Punkt Ø

11,8

33 513

12 170

12 430

Østfoldmuseene

58,6

100 090

28 540

29 160

MiA – Museene i Akershus

106,0

219 689

27 820

28 430

Henie Onstad Kunstsenter

20,3

178 419

12 410

12 680

Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design¹

178,5

635 680

312 900

324 160

Norsk Folkemuseum

241,1

558 788

153 700

164 980

Norsk Teknisk Museum

57,3

288 121

31 070

31 750

Oslo Museum

59,0

128 773

12 770

13 050

Anno museum

130,1

269 157

62 240

63 600

Gudbrandsdalsmusea

14,8

70 300

4 540

4 640

Lillehammer museum²

87,8

202 939

64 300

59 560

Mjøsmuseet

22,4

64 144

9 230

9 430

Randsfjordmuseene

23,0

24 216

7 380

7 540

Valdresmusea

18,6

48 194

10 170

10 390

Blaafarveværket

45,2

134 562

9 840

10 050

Drammens Museum for kunst og kulturhistorie

15,7

43 196

7 700

7 870

Norsk Bergverksmuseum

21,8

59 379

15 970

16 320

Buskerudmuseet

76,0

111 575

21 570

22 040

Preus museum

10,8

14 115

11 860

12 120

Vestfoldmuseene

72,1

130 169

31 560

32 250

Norsk Industriarbeidermuseum

38,3

85 443

18 650

19 060

Telemark Museum

39,9

111 358

13 760

14 060

Vest-Telemark Museum

19,6

30 190

6 780

6 930

Aust-Agder museum og arkiv

56,3

48 784

21 520

21 990

Næs Jernverksmuseum

8,0

17 591

2 410

2 465

Sørlandets Kunstmuseum

13,0

26 060

9 440

11 640

Vest-Agder-museet

53,3

104 509

17 960

22 350

Dalane Folkemuseum

14,0

25 053

4 590

3 665

Haugalandmuseene

18,9

31 996

5 540

5 660

Jærmuseet

81,7

258 904

22 360

18 755

Museum Stavanger

55,4

184 684

19 480

19 900

Ryfylkemuseet

19,8

18 017

5 890

6 020

Baroniet Rosendal

22,2

66 208

1 390

1 425

Bergens Sjøfartsmuseum

12,4

24 276

2 580

2 640

Bymuseet i Bergen

63,7

173 208

17 600

17 980

Hardanger og Voss museum

61,4

46 917

15 450

10 670

KODE Kunstmuseer og komponisthjem

71,5

219 875

23 350

25 860

Museum Vest

42,5

174 561

9 510

9 720

Museumssenteret i Hordaland

41,5

25 997

11 610

11 860

Norsk Vasskraft- og Industristadmuseum

15,8

21 316

6 640

6 785

Sunnhordland Museum

10,4

22 943

3 090

3 160

Musea i Sogn og Fjordane

53,1

64 028

35 510

36 290

Kulturkvartalet

7,8

34 829

7 220

7 380

Nordmøre museum

35,0

72 217

8 560

8 745

Nynorsk kultursentrum

21,3

40 194

19 630

20 060

Romsdalsmuseet

23,3

106 015

8 860

9 055

Sunnmøre Museum

31,1

101 389

15 210

15 540

Museene i Sør-Trøndelag

199,1

275 619

119 790

123 380

Museet Midt

42,5

82 702

11 580

11 830

Stiklestad Nasjonale Kultursenter

67,4

151 979

24 210

24 740

Helgeland Museum

53,1

79 847

16 760

17 120

Museum Nord

57,7

216 633

20 500

20 950

Norsk Luftfartsmuseum

28,7

58 255

13 090

13 370

Nordlandsmuseet

42,2

84 553

15 850

16 190

Midt-Troms Museum

21,8

30 766

4 410

4 505

Nordnorsk Kunstmuseum

10,7

70 359

21 970

22 450

Nord-Troms Museum

11,0

16 132

4 010

4 100

Perspektivet Museum

8,3

26 671

3 500

3 580

Sør-Troms Museum

27,8

41 832

10 270

10 495

Museene for kystkultur og gjenreisning i Finnmark

20,6

27 159

5 630

5 755

Varanger museum

32,1

62 086

13 470

13 770

Verdensarvsenter for bergkunst – Alta Museum

23,0

51 817

3 580

3 660

Svalbard Museum

9,0

45 164

1 810

1 850

Sum

2857,0

6 773 155

1 476 690

1 509 860

¹ Museet hadde et totalt besøk på 652 338 i 2016. Besøkstallet i tabellen (635 680) er oppgitt med fratrekk av besøkende i andre museer hvor vandreutstillingen i regi av Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design har vært vist i løpet av 2016; dette for å unngå dobbelrapportering.

² Tall for Lillehammer museum og Lillehammer Kunstmuseum er i tabellen oppført samlet.

Post 78 Ymse faste tiltak

Bevilgningen skal dekke tilskudd til ymse faste tiltak på området museum og visuell kunst. Oversikt over hvilke tiltak det foreslås midler til i 2018 på posten, framgår av vedlegg 1.

Tilskuddene til de tre skværriggerne Statsraad Lehmkuhl, Christian Radich og Sørlandet, som i 2017 ble finansiert fra spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS, foreslås overført til denne posten.

Tilskuddet til handlingsplan mot antisemittisme foreslås bevilget gjennom Jødisk museum i Oslo.

Rapport 2016

Det nasjonale museumsnettverket

Museene i det nasjonale nettverket rapporterer på overordnede mål for de fire områdene: fornying, forvaltning, forskning og formidling. Denne rapporten er basert på innsendte rapporter og statistikk fra museene[4] på Kulturdepartementets budsjett. Samlet sett viser rapportene at bevilgningen til museene er disponert i samsvar med målene.

Tall for hele museumssektoren i Norge blir publisert av Statistisk sentralbyrå og Norsk kulturråd.

Fornying

Museene definerer samfunnsrollen ulikt. I perioden 2015–2017 har Norsk kulturråd utlyst prosjektmidler til Program for museenes samfunnsrolle; demokrati, menneskerettigheter og refleksjon.

I 2016 ble ukeskurset Det relevante museum arrangert i Trondheim for fjerde gang, med vel 70 deltakere fra 32 institusjoner.

Museene er viktige forvaltere og formidlere av immateriell kultur. Mange museer arbeider med å videreføre handlingsbåren kunnskap, og noen av museene har opparbeidet ettertraktet antikvarisk kompetanse.

Formidling

Museene på Kulturdepartementets budsjett hadde nesten 7,1 millioner besøkende i 2016. Det vil si at den positive trenden for besøksutvikling har fortsatt med en økning på vel 6 pst. fra året før. I den siste femårsperioden har samlet besøk steget med 11 pst. og i forhold til 2006 med nærmere 26 pst.

Museene hadde høy formidlingsaktivitet også i 2016. Omfanget av formidlingsaktiviteter og produserte utstillinger ligger på omtrent samme nivå som tidligere. Det ble rapportert om 2 200 utstillinger i 2016, av disse var 750 nye. Museene er betydningsfulle arenaer i lokalmiljøet og tilbyr også et bredt spekter av aktiviteter og publikumsarrangementer, bl.a. om lag 5 400 åpne møter og 1 600 konserter.

Mange museer har arbeidet systematisk med egen formidlingskoordinator, og 73 pst. av museene har formidlingsplan. 75 pst. av museene rapporterer også om særskilt plan for formidling til barn og unge, som er mange museers hovedmålgruppe. I 2016 utgjorde denne målgruppen 24 pst. av besøket. Blant museene oppgir 38 pst. å ha hatt internettbasert pedagogisk opplegg for barn og unge i 2016.

Museene hadde også et variert tilbud på ulike formidlingsplattformer og til mange målgrupper. Mange museer har redesignet eller lansert nye nettsider i 2016, der hovedvekten fremdeles ligger på presentasjoner av museets tilbud og arrangementer. Omtrent alle museene er aktive på sosiale media, som er blitt en viktig og strategisk kanal for museenes kommunikasjon og informasjon om utstillinger og arrangementer.

Flere museer har offensive strategier og målformuleringer om økt digitalisering og tilgjengeliggjøring av samlingene. DigitaltMuseum er museenes felles publiseringskanal og leverer samtidig innhold til flere digitale tjenester. I 2016 var det ca. 1,8 millioner besøk på dette nettstedet.

2016 var det siste året med tilnærmet full utstillingsvirksomhet i Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design. Fram til 2020 er museets prioriterte oppgaver å forberede flytting og utvikle innhold i det nye Nasjonalmuseet på Vestbanen. Aktivitetene i eksisterende arenaer i Oslo vil suksessivt trappes ned. I det landsdekkende programmet omlegges aktivitetene, med en reduksjon i antall vandreutstillinger og en økning i kurs- og kompetansetilbudet.

Forvaltning

Rapporteringen viser at museene får stadig bedre grep om forvaltningen av samlingene. I 2016 hadde 69 pst. av museene planer for bevaring av samlingene for alle museets avdelinger, og 79 pst. hadde planer for katalogisering. Museene satser på å innhente etterslep innen bevaring og dokumentasjon. 72 pst. av museene har innsamlingsplaner, og mange museer arbeider med fellesløsninger for samlingsforvaltning. Vedlikehold av bygninger, anlegg og fartøy er en betydelig utfordring. Norsk kulturråd etablerte i 2015 et treårig program for samlingsforvaltning.

Fra regjeringens tiltakspakke for økt sysselsetting fikk 13 museer i Rogaland og Hordaland i 2016 engangstilskudd til vedlikehold av kulturhistoriske bygninger.

Gjennom rådgivning, veiledning og utvikling av standarder arbeides det med å profesjonalisere og heve kvaliteten på museenes bygnings- og samlingsforvaltning. Norsk kulturråd publiserte i 2016 SPECTRUM – standard for samlingsforvaltning samt Vurdering av samlinger – veiledning for vurdering av kunst- og kulturhistoriske samlinger.

Museene oppgir at oppbevaringsforholdene for 63 pst. av de kunsthistoriske og 57 pst. av de kulturhistoriske gjenstandene er tilfredsstillende eller svært gode. Tilsvarende tall for det fotografiske materialet er 60 pst. Museene forvalter i tillegg store arkivsamlinger, men det er store etterslep i katalogiseringen av dette materialet. Museene synes imidlertid å få stadig bedre oversikt også på dette området.

Det er en positiv tendens i arbeidet med å digitalisere museenes samlinger, selv om det gjenstår et betydelig arbeid.

66 pst. av museene oppgir at de har vedtatte planer for sikring. Også i 2016 var det en markant økning i antall søknader til den statlige ordningen for sikringsmidler til museene. Mange museer prioriterer sikringsarbeidet. Norsk kulturråd har også de siste årene satset på å styrke museenes kompetanse på kunnskapsbasert sikringsarbeid gjennom risiko- og sårbarhetsanalyser. Selv om museumsstatistikken viser stabilt lave tall for tilfeller av brann og tyveri, er det behov for videre satsing på sikringsområdet.

Forskning

Museene løfter fram forskning som en viktig kjerneoppgave.

For 2016 oppgav 56 pst. av museene at de hadde forskningsplan. Det er et hovedinntrykk at de fleste museene arbeider for å styrke forskningskompetansen, og det rapporteres om 277 ansatte med forskningskompetanse. Flere museer rapporterer om at det tilrettelegges for at ansatte kan arbeide med PhD-prosjekter, og antallet ansatte med doktorgrad ved museene er stigende.

Rapporteringen fra museene viser at stadig flere museer har planer og strategier for å løfte den vitenskapelige kompetansen i institusjonene. Mange museer arbeider tett med andre forskningsmiljøer, og antallet formaliserte FoU-samarbeid var om lag 100 i 2016. Flere forsknings- og kunnskapsproduserende prosjekter fikk programmidler fra Norsk kulturråd i 2016.

Faglige museumsnettverk

De faglige museumsnettverkene som ble etablert for å styrke faglig samordning og samarbeid har i flere år vært en sentral del av museumsutviklingen. Det er et mål at alle museer som mottar statlig driftstilskudd skal delta i nasjonale museumsnettverk. Med få unntak er samtlige rapporterende museer med i ett eller flere nettverk. I 2016 var det 24 faglige nettverk. De fleste nettverkene fungerer godt.

Universell utforming

For museumssektoren er bevaringshensyn og fredningsbestemmelser knyttet til historiske bygninger en utfordring for fysisk tilrettelegging. Av museene med tilskudd fra Kulturdepartementet opplyste 92 pst. at en eller flere av museets formidlingsarenaer har tilrettelagte lokaler, som f.eks. teleslynge, heis og rullestolramper. 72 pst. av museene opplyser at de har tilrettelagt formidling, for eksempel merking med blindeskrift, tegnspråk, storskrift og lettlest informasjon. Kun 48 pst. av museene oppgir at museet følger DIFIs regler for universell utforming av nettsider rettet mot allmennheten.

Økonomi

Tabell 4.12 Fordeling av museenes totale inntekter i 2014–2016

Inntektstype

Pst. av totale inntekter 2014

Pst. av totale inntekter 2015

Pst. av totale inntekter 2016

Egeninntekter

24,6

25,8

24,5

Tilskudd fra Kulturdepartementet

46,1

45,7

46,3

Samlet regionalt tilskudd

23,9

23,4

23,1

Annet offentlig tilskudd

5,4

5,1

6,1

Museenes totale inntekter i 2016 utgjorde om lag 3,4 mrd. kroner. Samlet sett har fordelingen mellom de ulike inntektstypene vært ganske stabil den siste treårsperioden. Gaver og sponsorinntekter utgjorde om lag 94 mill. kroner (11 pst.) av de totale egeninntektene. De fleste museene tar inngangspenger, selv om enkelte grupper besøkende slipper gratis inn.

Tabell 4.13 Fordeling av museenes totale kostnader i 2014–2016

Kostnadstype

Pst. av totale kostnader 2014

Pst. av totale kostnader 2015

Pst. av totale kostnader 2016

Lønns- og pensjonskostnader

53,7

53,2

51,2

Drift av lokaler, husleie og vedlikehold

15,9

17,1

17,4

Varer og tjenester, andre driftskostnader

28,6

27,7

29,1

Avskrivninger

1,8

2,0

2,3

Museenes totale kostnader utgjorde omtrent 3,3 mrd. kroner i 2016. Lønns- og pensjonskostnader har gått litt ned fra året før, men utgjør sammen med drift og leie av lokaler om lag 70 pst. av museenes utgifter. I perioden 2009–2016 har kostnadsfordelingen vært ganske stabil.

Kap. 329 Arkivformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

356 087

359 478

378 037

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

24 841

17 955

18 440

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

8 637

8 645

8 818

78

Ymse faste tiltak

8 277

8 410

8 595

Sum kap. 0329

397 842

394 488

413 890

Innledning

Kapitlet omfatter i første rekke drifts- og investeringsutgiftene for Arkivverket, som budsjetteres på postene 01, 21 og 45.

På post 78 gis tilskudd til to private arkiv: Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek og VID historiske arkiv, som omfatter Misjonsarkivet og Diakoniarkivet etter etableringen av VID vitenskapelige høgskole i 2016. På post 78 gis også tilskudd til Stiftelsen Asta, som har ansvar for programvaren Asta og Arkivportalen.

Mål for 2018

Følgende mål er lagt til grunn for bevilgningene under kapitlet:

nasjonens arkiver representerer en helhetlig dokumentasjon av samfunn og kultur

velfungerende dokumentasjonsforvaltning i offentlig sektor med effektiv dokumentfangst

sterke og synlige arkivinstitusjoner og fagmiljøer i alle deler av landet

avleverte arkiver er bevart og tilgjengeliggjort uavhengig av lagringsmedium og format

Arkivverket

Samfunnets arkivmateriale er blant de viktigste kildene til kunnskap om vår samtid og historie. Arkivene i offentlig forvaltning er en bærebjelke i rettsstaten og for vårt demokrati. Arkivene må derfor sikres slik at de blir tatt vare på og gjort tilgjengelig for bruk.

Arkivverkets samfunnsoppdrag er å bidra til effektiv dokumentasjonsforvaltning og å sikre, bevare og tilgjengeliggjøre et bredt og allsidig utvalg av samfunnets arkiver. Som øverste arkivmyndighet har Arkivverket ansvar for blant annet faglige standarder og retningslinjer, tilsyn og veiledning med offentlig arkivarbeid. Arkivverket skal i tillegg iverksette overordnet nasjonal politikk på arkivfeltet. Som bevaringsinstitusjon har Arkivverket ansvar for langtidslagring, tilgjengeliggjøring og formidling av statlige arkiv og av prioriterte private arkiv. Arkivloven gir bestemmelser om riksarkivarens ansvar og Arkivverkets oppgaver. Regjeringen har nedsatt et offentlig utvalg med oppgave å gjennomgå hele arkivloven. Utvalget skal som grunnlag for lovarbeidet beskrive de viktigste utfordringer og utviklingstrekk i og for arkivene.

Alle offentlige virksomheter har plikt til å ha arkiv som skal være ordnet og innrettet slik at de er sikret som informasjonskilder. Arkivverket er arkivdepot for statlige virksomheter, som skal levere sine arkiv til Arkivverket når arkivene har nådd en viss alder og ikke lenger er i daglig bruk. I kommunesektoren blir tilsvarende eldre arkiv bevart i depoter, ofte gjennom interkommunalt samarbeid. Private virksomheter, organisasjoner og personer har ikke plikt til å levere eldre arkiv til depot, men Arkivverket, kommunale arkivinstitusjoner, museer og bibliotek eller private arkivinstitusjoner, slik som Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek og VID historiske arkiv, har likevel sikret og oppbevarer viktige privatarkiv. Arkivverket skal målrette innsatsen for å sikre og tilgjengeliggjøre bevaringsverdige privatarkiv.

Arkivverkets oppgaver og ressursbehov påvirkes i stor grad av dokumentproduksjonen utenfor Arkivverket, dvs. mengden av det arkivmaterialet som Arkivverket vil bli depotinstitusjon for. Arkivverkets bestand av papirbasert arkiv var på 290 000 hyllemeter ved utgangen av 2016. Arkivverkets eksisterende magasiner for lagring av papirarkiv er imidlertid så godt som fullt utnyttet. Arkivverket har anslått at det udekkede behovet er på rundt 225 000 hyllemeter. For å avhjelpe behovet vil et arkivmagasin for Arkivverket inngå som en del av Nasjonalbibliotekets nye magasin i Mo i Rana som skal være ferdig i 2021, jf. omtale under kap. 322. Samtidig egner nyere papirarkiver seg for konvertering til digitale versjoner. Papiroriginalene ville da i mange tilfeller kunne destrueres. For eksempel er dette hovedregelen for pasientjournaler som skal avleveres til Norsk helsearkiv.

Produksjon og utveksling av digitale dokumenter gir nye muligheter til å samordne og utvikle flere tjenester mer kostnadseffektivt. Digitaliseringen skaper også utfordringer med å fange opp og arkivere dokumenter som blir utvekslet på e-post, skapt i automatiserte saksbehandlingsløsninger eller i digitale samhandlingsfora. Regelverk og rutiner må legge til rette for at bevaringsverdig digitalt skapt dokumentasjon blir sikret og vedlikeholdt i virksomhetene, og senere overført til depot for sikker langtidslagring og bruk.

Overgangen fra papirdokumenter til digitale dokumenter innebærer dessuten at journalføring og arkivering i større grad enn før blir et ansvar for den enkelte ansatte, med den sårbarheten som dermed oppstår. I Dok. 3:10 (2016–2017) Riksrevisjonens undersøkelse av arkivering og åpenhet i statlig forvaltning ble det påvist mangler og svakheter i statlige virksomheters journalføring og arkivering. Behovet for utvikling av veiledningsmateriale og opplæring i regelverket ble understreket. Oppfølgingen av Riksrevisjonens Dok. 3:10 (2016–2017) skjer i et samarbeid mellom Kommunal- og moderniseringsdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet og Kulturdepartementet. Arkivverket har utviklet en ny og målrettet tilsynsmetodikk overfor statlige virksomheter og kommunesektoren.

Arkivverket skal, i likhet med Nasjonalbiblioteket, også formidle kulturarvsmaterialet til samfunnet. På formidlingssiden arbeider Arkivverket systematisk med åpne og enkle digitale brukertjenester. Arkivverkets katalogbase blir publisert digitalt gjennom søketjenesten arkivportalen.no, som også omfatter andre arkivinstitusjoner. Arkivverkets digitaliserte dokumenter blir publisert på nettstedet digitalarkivet.no. Arkivverket planlegger å utvikle digitalarkivet.no til en felles portal for statlige, kommunale og private arkivinstitusjoner, noe som vil gi arkivbrukere én felles inngang til samfunnets arkiver, på tvers av forvaltningsnivåer og sektorer.

Ved Arkivverket er det i underkant av 270 årsverk. Virksomheten omfatter Riksarkivet og statsarkiv i Tromsø, Trondheim, Bergen, Stavanger, Kristiansand, Kongsberg, Hamar og Oslo. Også Samisk arkiv i Kautokeino og Norsk helsearkiv inngår i Arkivverket.

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Posten skal dekke lønns- og driftsutgifter for Arkivverket.

Digitale arkiv for offentlige virksomheter avleveres til arkivdepot ved at informasjonen i de opprinnelige systemene overføres til et nytt system for langtidslagring. Utfordringen er at kvaliteten på den overførte informasjonen ofte er for dårlig, og at arkivmateriale kan gå tapt. Dette er en trussel for rettsikkerheten og svekker arkivene som historisk kilde. Arkivverket har utredet hvilke problemer som oppstår ved vedlikehold av digitale arkiv og overføring av disse til depot. Arkivverkets anbefaling er å bygge videre på det som fungerer godt i dagens løsninger, og det foreslås å gjennomføre en rekke tiltak å sikre digitale arkiv for ettertiden. Dette gjelder bl.a. etablering av standardiserte avleveringsformater, tilrettelegging for avtaler om produksjon av arkivversjoner og økt veiledning fra Arkivverket. Departementet foreslår å øke bevilgningen til Arkivverket med 10 mill. kroner til dette arbeidet.

Nasjonalbiblioteket og Arkivverket er kulturarvsinstitusjoner med ansvar for store samlinger. Kulturdepartementet har derfor bedt de to virksomhetene om å samarbeide om gjensidig utnyttelse av kompetanse og ressurser. Arkivverket mangler magasinkapasitet for papirbaserte arkiv. For å avlaste kapasiteten i Arkivverkets magasiner vil en del arkivmateriale flyttes til Nasjonalbibliotekets anlegg i Mo i Rana, der en har tilgang til lokaler for midlertidig lagring i påvente av ferdigstilling av nytt arkivmagasin i 2021. En del av arkivene som flyttes, vil også kunne digitaliseres i Nasjonalbibliotekets digitaliseringsanlegg. Det foreslås derfor at bevilgningen til Arkivverket økes med 5 mill. kroner til dette. Dermed kan avleveringsstoppen oppheves.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som Arkivverket får i merinntekter under kap. 3329, post 01.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen på posten skal dekke utgiftene til Arkivverkets oppdragsvirksomhet. Bevilgningen kan bare benyttes i samme omfang som det kan skaffes inntekter fra oppdragsvirksomheten.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som Arkivverket får i merinntekter under kap. 3329, post 02.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Bevilgningen på denne posten skal gå til inventar og utstyrsinvesteringer i Arkivverket.

Post 78 Ymse faste tiltak

Bevilgningen omfatter tilskudd til ulike tiltak på arkivområdet. Oversikt over hvilke tiltak det foreslås midler til i 2018 på denne posten, framgår av vedlegg 1.

Rapport 2016

For rapport for bevilgningene i 2016 til Norsk lokalhistorisk institutt vises det til Rapport 2016 under kap. 326.

Målene for bevilgningene i 2016 til Arkivverket var å sikre helhetlig samfunnsdokumentasjon, øke bruken av arkivene og utvikle fellesløsninger for arkivsektoren.

Arkivverket iverksatte i 2016 en omorganisering. Arkivverket er nå organisert i tre funksjonsområder: innovasjon, forvaltning og publikum.

Gjennom prosjektet Samla samfunnsdokumentasjon (SAMDOK) har Arkivverket i samarbeid med andre institusjoner og instanser på arkivfeltet bidratt til utvikling av offentlige og private arkiv. Flere prosjekter ble ferdige i 2016, bl.a. kartlegging i kommunal sektor om overføring av digitale arkiv til depot, opplæringsmateriell om arkivspørsmål i kommunereformen og metodikk for høsting og langtidslagring av digitalt skapte privatarkiv. Med utgangspunkt i Arkivverkets strategi for privatarkiv har etaten langt på vei etablert et nettverk av enheter som skal koordinere arbeidet med privatarkiv i hvert fylke.

Samisk arkiv har samarbeidet med andre arkivinstitusjoner gjennom Samisk arkivnettverk, Finnmarksarkivene og Nordisk samisk nettverk. Viktige oppgaver i nettverkene har vært å analysere bestanden av samiske arkiv, å lage en bevaringsplan for privatarkiv i Finnmark og å samarbeide med de andre nordiske landene om bevaring og tilgjengeliggjøring av samisk tradisjonell kunnskap og joik.

Overføring av digitalt skapte arkiv til arkivdepot skjer ved at det produseres et uttrekk av informasjon i en virksomhets datasystem, for så å konvertere det til et annet system for langtidsbevaring. Informasjonen kan dermed leses, lyttes til eller overføres videre uten at det originale datasystemet er i bruk. I 2016 mottok Arkivverket 63 uttrekk av digitale arkiv, mens antallet mottatte uttrekk i 2015 og 2014 var henholdsvis 90 og 78. Nedgangen i antall uttrekk i 2016 har sammenheng med prioritering av ressurser til en utredning om alternative strategier for vedlikehold av digitale arkiv og overføring til depot. Denne utredningen ble ferdig i 2017.

I 2016 ble det avlevert om lag 3 300 hyllemeter arkiv til Arkivverket. Dette er en nedgang fra 7 500 hyllemeter i 2014 og 5 000 hyllemeter i 2015. Nedgangen skyldes manglende magasinkapasitet i Arkivverket. Det har derfor vært innført stans i avleveringen av statlige arkiv til Arkivverkets depoter i Oslo og Hamar. Blant store papirbaserte privatarkiv som ble avlevert til Arkivverket i 2016, utgjorde Norsk Hydros arkiv 1 850 hyllemeter. Arkivverket igangsatte i 2016 et arbeid for en mer enhetlig og forutsigbar avlevering til etatens depoter i hele landet.

Arkivverkets tilsyn med arkivarbeidet i statlige og kommunale virksomheter har ført til at virksomhetene har økt oppmerksomheten om arkivplanlegging, ordning og systemkartlegging. I 2016 gjennomførte Arkivverket 46 tilsyn i kommunesektoren og to tilsyn i statsforvaltningen. Dette er en nedgang fra 2015, da etaten hadde tilsyn med 57 kommunale virksomheter og seks statlige. Nedgangen skyldes prioritering av ressurser til forbedring av tilsynsmetodikken.

I Arkivportalen.no kan brukere søke etter arkivmateriale fra 75 statlige, kommunale og private arkivinstitusjoner. Antall arkivenheter i Arkivportalen økte med 17 pst. til 5,3 millioner, og i alt 51 300 arkiver er nå søkbare i Arkivportalen.

Arkivverket digitaliserte 4,3 millioner nye sider, og publiserte 4,1 millioner nye sider på nettstedet Digitalarkivet. Antall besøk i Digitalarkivet økte i 2016, mens antallet brukere ble redusert i forhold til 2015, jf. tabell 4.14.

Tabell 4.14 Digitalarkivets sider, besøk og brukere i 2014, 2015 og 2016

(i millioner)

2014

2015

2016

Antall publiserte sider

21,7

23,1

27,2

Besøk

5,3

4,9

5,4

Brukere

1,1

1,5

1,3

Arkivverket kombinerer stedlige aktiviteter og digital formidling. Gjennom formidling i sosiale medier har etaten ønske om å nå et bredere og mer mangfoldig publikum enn det som tradisjonelt har oppsøkt arkivene. 40 pst. av brukerhenvendelsene til Arkivverket i 2016 gjaldt slekt og eiendom. Generelle forespørsler fra slektsgranskere og profesjonelle aktører ble i større grad henvist til digitale kilder. I 2016 lanserte Arkivverket en selvbetjeningsløsning for gammel grunnbok ved å gjøre registeret over tinglyst eiendomsmateriale søkbart.

Kap. 3329 Arkivformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

15 383

6 270

6 439

02

Inntekter ved oppdrag

23 209

18 527

19 027

Sum kap. 3329

38 592

24 797

25 466

Post 01 Ymse inntekter

Posten gjelder salgs- og husleieinntekter i Arkivverket og inntekter fra ulike samarbeidsprosjekter og tjenester i Arkivverket, jf. kap. 329, post 01.

Post 02 Inntekter ved oppdrag

Posten gjelder oppdragsinntekter i Arkivverket, jf. kap. 329, post 21. Størsteparten av oppdragsinntektene gjelder overføring fra Helse- og omsorgsdepartementet for å finansiere driften av interimsorganisasjonen for Norsk helsearkiv, jf. nærmere omtale av Norsk helsearkiv i Helse- og omsorgsdepartementets budsjettproposisjon.

Programkategori 08.30 Medieformål m.m. (kap. 334–339)

Utgifter under programkategori 08.30 fordelt på kapitler

(i 1 000 kr)

Kap.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

334

Film- og medieformål

790 855

827 041

846 076

2,3

335

Mediestøtte

376 559

383 720

500 555

30,4

337

Kompensasjon for kopiering til privat bruk

46 215

47 000

48 030

2,2

339

Pengespill, lotterier og stiftelser

80 044

86 468

84 950

-1,8

Sum kategori 08.30

1 293 673

1 344 229

1 479 611

10,1

Utgifter under programkategori 08.30 fordelt på postgrupper

(i 1 000 kr)

Post-gr.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

01–01

Driftsutgifter

218 435

244 827

246 866

0,8

21–23

Spesielle driftsutgifter

20 038

19 582

13 900

-29,0

50–59

Overføringer til andre statsregnskap

496 183

494 600

505 300

2,2

70–89

Overføringer til private

559 017

585 220

713 545

21,9

Sum kategori 08.30

1 293 673

1 344 229

1 479 611

10,1

Innledning

Programkategorien omfatter driftsutgifter til Medietilsynet, Lotteri- og stiftelsestilsynet og Norsk filminstitutt. Kategorien omfatter også tilskudd til audiovisuelle produksjoner, regionale filmvirksomheter og andre filmtiltak. I tillegg omfatter kategorien mediestøtte, inkludert tilskudd til nyhets- og aktualitetsmedier, tilskudd til lokale lyd- og bildemedier, tilskudd til samiske aviser, tilskudd til medieforskning og kompensasjon for kopiering av åndsverk til privat bruk.

Kulturdepartementets hovedoppgaver i denne programkategorien er

et overordnet ansvar for økonomiske virkemidler (inkludert tilskuddsordninger) og regulatoriske virkemidler innenfor områdene redaksjonelle massemedier, audiovisuelle produksjoner, opphavsrett og pengespill

eierstyring av Norsk rikskringkasting AS, Norsk Tipping AS og Filmparken AS

etatsstyring av Medietilsynet, Lotteri- og stiftelsestilsynet og Norsk filminstitutt

Mål

Statens overordnede ansvar på medieområdet er å fremme ytringsfrihet og demokrati ved å legge forholdene til rette for en åpen og opplyst offentlig samtale, jf. Grl. § 100. Hovedmålet for regjeringens politikk for redaksjonelle medier er derfor å fremme god nyhetsproduksjon og en bredt anlagt offentlig samtale i dagens og framtidens digitale mediesamfunn. Dette kan oppnås ved å legge til rette for en innovativ og konkurransedyktig medieindustri samt et mangfold av nyhets- og aktualitetsmedier karakterisert av høy kvalitet og uavhengig journalistikk, inkludert en sterk nasjonal allmennkringkaster.

For å styrke norsk språk, identitet og kultur er det et mål for regjeringen å legge til rette for at det produseres audiovisuelt innhold på norsk og samisk av høy kvalitet, og at dette er tilgjengelig for et bredt publikum.

Åndsverkloven er vår viktigste kulturlov og en bærebjelke i kulturpolitikken. Opphavsretten regulerer vern av rettigheter til dem som skaper, utvikler og investerer i åndsverk og sikrer rettighetshavere økonomisk utbytte av kreativ virksomhet. Loven balanserer hensynet til rettighetshaveres interesser til vern av sine åndsverk og samfunnets interesser i tilgang til verkene. Regjeringen er opptatt av at de som skaper åndsverk og utøver kunst skal kunne leve av sin virksomhet.

Det overordnede målet for norsk lotteri- og pengespillpolitikk er å sikre et forsvarlig lotteri- og pengespilltilbud i Norge, som ivaretar hensynet til spilleavhengige og sikrer at inntekter fra pengespill tilfaller ideelle formål.

Kap. 334 Film- og medieformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

150 928

166 417

166 986

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

7 501

11 524

8 830

50

Filmfondet

485 174

494 600

505 300

51

Audiovisuelle produksjoner

11 009

72

Insentivordning for film- og tv-produksjoner, kan overføres

37 828

55 810

57 000

73

Regional filmsatsing, kan overføres

70 472

75 720

84 350

75

Internasjonale film- og medieavtaler

17 750

78

Ymse faste tiltak

27 943

22 970

5 860

Sum kap. 0334

790 855

827 041

846 076

Innledning

Kapitlet omfatter driftstilskudd til de statlige virksomhetene Medietilsynet og Norsk filminstitutt. Kapitlet omfatter også tilskudd til audiovisuelle produksjoner, filmformidling og tilgjengeliggjøring, regional filmsatsing og andre tiltak på filmområdet.

Norsk filminstitutt er statens forvaltningsorgan på filmområdet og skal, innenfor de målsettinger, rammer og ressurser som til enhver tid er fastsatt av departementet, arbeide for å nå målene for den statlige filmpolitikken. Norsk filminstitutt forvalter de statlige virkemidlene på filmområdet, herunder utvikling, produksjon, distribusjon, lansering, filmformidling og filmkultur, jf. post 50 Filmfondet. Filminstituttet er departementets rådgivende organ på disse områdene.

Medietilsynet er statens forvaltningsorgan på medieområdet og skal, innenfor de målsettinger, rammer og ressurser som til enhver tid er fastsatt av departementet, arbeide for å nå målene for den statlige mediepolitikken. Medietilsynet forvalter de statlige virkemidlene på Kulturdepartementets ansvarsområder, jf. omtale under kap. 335. Medietilsynet er departementets rådgivende organ på disse områdene.

Mål for 2018

Bevilgningen under kapitlet bygger opp under departementets overordnede mål for film- og medieformål.

Målene for bevilgningene til filmformål er å legge til rette for

et bredt og variert filmtilbud av høy kvalitet

god formidling og tilgjengeliggjøring for publikum

solid publikumsoppslutning

en profesjonell filmbransje med sunn økonomi

En framtidsrettet filmpolitikk

Verdikjeden for filminnhold har i flere år vært i stor endring. Den teknologiske utviklingen har endret måten vi ser filmer og serier på. Digitalisering og tilgang på filmer og serier på nye plattformer har åpnet for et grenseløst globalt marked. Dette har ført til at også pengestrømmene i verdikjeden endres. Det digitale markedet er mye mer komplekst. Markedet preges av høy endringstakt og mange nye aktører og leverandører både på distribusjons- og visningssiden. Internasjonale aktører som Google, Facebook, Netflix, HBO, YouTube, Amazon mv., har i løpet av kort tid opparbeidet seg solide posisjoner i det norske markedet. Dette har gitt økt konkurranse om publikum og inntekter.

En stor utfordring for filmbransjen, både i Norge og resten av verden, er å etablere bærekraftige forretningsmodeller for produksjon, distribusjon og tilgjengeliggjøring av innhold – forretningsmodeller som er tilpasset det digitale markedet. I tillegg til at norske filmer og serier skal være tilgjengelige, er det også et mål at innholdet er enkelt å finne fram til for publikum også i nye visningstjenester. Det er behov for gode løsninger for medfinansiering, slik at alle leddene i verdikjeden som tjener penger på formidling av filmer og serier også bidrar til finansiering av ny norsk innholdsproduksjon.

Virkemidlene må være mest mulig framtidsrettede for å kunne møte den digitale utviklingen. Det er derfor innført nye forskrifter og nye tilskuddsordninger på filmfeltet som er enklere, mer fleksible og plattformnøytrale. Dette gir færre ordninger og mer effektiv tilskuddsforvaltning.

En bærekraftig utvikling av norsk audiovisuell filmbransje er avhengig av at bransjen løser utfordringene som følger av den digitale utviklingen. Kulturdepartementet arbeider aktivt med å tilrettelegge for at filmbransjen og øvrige aktører i verdikjeden for filmer og serier kan finne gode løsninger for nye forretningsmodeller. For å få større innsikt og mer kunnskap om kompleksiteten i denne nye økonomien har departementet bestilt en utredning av pengestrømmene i verdikjeden for filmer og serier i Norge. Utredningen skal foreligge i desember 2017.

Stortinget har gitt Kulturdepartementet fullmakt til å selge statens aksjer i Filmparken AS i 2017. Det har vært gjennomført en rekke forberedelser til salget, herunder dialog med bl.a. Bærum kommune om saken. Bærum kommune la fram revidert reguleringsplan i januar 2017, men gikk ikke inn for å omregulere hele eller deler av eiendommen. Departementet arbeider videre med å finne en god løsning for salg av Filmparken, og ber om fortsatt fullmakt til å sluttføre salget.

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen skal dekke lønns- og driftsmidler til Medietilsynet og Norsk filminstitutt. Videre finansierer bevilgningen nasjonale eksperter til Kreativt Europa, jf. kap. 320, post 75. Enkelte utredningsoppgaver og utvalg mv. innenfor programkategori 08.30 kan også dekkes på denne posten.

I Meld. St. 30 (2014–2015) En framtidsrettet filmpolitikk ble det foreslått å overføre Filmmuseet ved Norsk filminstitutt til en annen virksomhet med kompetanse innen museumsdrift. I Stortingets behandling ble det lagt til grunn at Filmmuseets drift sikres i en virksomhet med god kompetanse på museumsdrift, jf. Innst. 83 S (2015–2016). Regjeringen foreslår at Nasjonalmuseet overtar driften av Filmmuseet. Som følge av dette foreslås det å overføre 560 000 kroner fra kap. 334, post 01 til kap. 328, post 70.

Posten er redusert med om lag 300 000 kroner som følge av at det er opprettet et felles sekretariat for klagenemnder under Kulturdepartementet og Nærings- og fiskeridepartementet, jf. kap. 912 Klagenemdssekretariat, post 01 Driftsutgifter på Nærings- og fiskeridepartementets budsjett.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som virksomhetene får i merinntekter under kap. 3334, post 01, jf. forslag til vedtak II.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen på denne posten omfatter oppdragsvirksomhet ved Norsk filminstitutt og Medietilsynet. Posten foreslås redusert med 3 mill. kroner som følge av at Norsk filminstitutt og Medietilsynet forventer at omfanget av oppdragsvirksomheten blir noe lavere i 2018, jf. kap. 3334, post 02.

Bevilgningen kan bare nyttes i samme omfang som det kan skaffes oppdragsinntekter. Posten kan overskrides med inntil samme beløp som virksomhetene får i merinntekter under kap. 3334, post 02, jf. forslag til vedtak II.

Post 50 Filmfondet

Bevilgningen på posten omfatter tilskudd til filmfeltet, fra utvikling og produksjon til formidling og tilgjengeliggjøring av audiovisuelt innhold. Tilskudd til utvikling og lansering av dataspill er også inkludert i bevilgningen. Tilskuddsordningene forvaltes av Norsk filminstitutt i henhold til gjeldende forskrifter.

Tilskudd til utvikling skal bidra til utvikling av ideer, manuskripter og prosjekter av høy kulturell verdi og kunstnerisk kvalitet. Tilskuddene skal bidra til å styrke både enkeltaktører og bransjen som sådan samt gi mulighet til langsiktig satsing på utvikling av prosjekter, herunder bidra til at flere prosjekter blir realisert.

Tilskudd til produksjon skal bidra til et bredt og variert tilbud av audiovisuelle verk med høy kulturell verdi og kunstnerisk kvalitet. Tilskuddene skal også bidra til at det produseres audiovisuelle verk med potensial til å nå et stort publikum i Norge og i utlandet, bidra til økt profesjonalisering av bransjen og bidra til en likestilt audiovisuell bransje med sunn økonomi.

Tilskudd til lansering skal bidra til at norske audiovisuelle produksjoner oppnår sitt maksimale inntekts- og publikumspotensial i Norge og i utlandet. Tilskuddene skal også bidra til økt profesjonalisering av bransjen og til en audiovisuell bransje med sunn økonomi.

Tilskudd til filmformidling skal bidra til at publikum i Norge får tilgang til et bredt og variert tilbud av norske og utenlandske filmer med høy kulturell verdi og kunstnerisk kvalitet. Tilskuddene skal også bidra til formidling av filmhistorie og kunnskap om norsk og utenlandsk film, gi økt film- og mediekompetanse og bidra til et profesjonelt miljø for filmformidling i Norge.

Norsk filminstitutt fastsetter fordeling av midler til de ulike tilskuddsordningene innenfor posten. I forbindelse med fordelingen av midler skal Norsk filminstitutt innhente synspunkter fra ulike aktører på filmfeltet.

Satsingen på Norwegian Arts Abroad videreføres med 1 mill. kroner.

Post 72 Insentivordning for film- og serieproduksjoner, kan overføres

Bevilgningen dekker tilskudd til insentivordningen for film- og serieproduksjoner. Ordningen skal bidra til å øke antallet store internasjonale film- og serieproduksjoner i Norge for å fremme norsk kultur, historie og natur. Ordningen skal også bidra til økt erfaring og kunnskap i den norske filmbransjen, stimulere til vekst, en bærekraftig norsk filmnæring og økt internasjonalt samarbeid. Kriterier for tildeling er fastsatt i forskrift. Ordningen forvaltes av Norsk filminstitutt.

Post 73 Regional filmsatsing, kan overføres

Bevilgningen omfatter tilskudd til ulike regionale filmtiltak. Den regionale filmsatsingen er en del av den samlede nasjonale filmpolitikken.

På posten foreslås til sammen 76,6 mill. kroner i tilskudd til regionale filmvirksomheter. Av dette er 55,8 mill. kroner satt av til regionale filmsentre og 20,8 mill. kroner til regionale filmfond.

Tilskudd til regionale filmsentre og regionale filmfond forvaltes av Norsk filminstitutt. Midlene fordeles etter fastsatte kriterier, jf. Prop. 1 S (2016–2017). Tilskuddene kan ikke nyttes til drift. Regionale filmsentre og filmfond skal fordele statlige tilskuddsmidler etter samme forskrifter som Norsk filminstitutt.

4 mill. kroner av bevilgningen gis til Viken filmsenter for å dekke filmsentertilbudet i Oslo. Tilskuddet fastsettes som en separat tildeling utenfor beregningsmodellen for regionale filmsentre.

Det vises for øvrig til Stortingets anmodningsvedtak nr. 108.34, 5. desember 2016, jf. omtale i Del III.

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 7 mill. kroner for å sikre videre drift av Bygdekinoen og opprettholde dagens tilbud. Bygdekinoen var inntil 2017 finansiert av film- og videogramavgiften som ble forvaltet av Film & Kino. Departementet vil fram mot 2019 vurdere Bygdekinoens finansiering og organisering. Inntil det er tatt stilling til videre driftsform, foreslår departementet å bevilge driftstilskudd til Bygdekinoen på om lag samme nivå som tidligere. Om lag to tredjedeler av Bygdekinoens drift finansieres av egeninntekter fra billettsalg m.m.

Departementet foreslår også en bevilgning på 0,8 mill. kroner til Tvibit. Midlene skal gå til å videreføre arbeidet for unge filmskapere i Nord-Norge, herunder rekruttering, talentutvikling og kompetanseheving.

Post 75 Internasjonale avtaler (ny post)

Bevilgningen på posten skal dekke faste, årlige tilskudd til tiltak som er forankret i internasjonale film- og medieavtaler. Det gjelder Eurimages, Nordisk Film & TV Fond og Det Europeiske Audiovisuelle Observatoriet. Dette var tidligere budsjettert på post 78, jf. omtale nedenfor. Å flytte bevilgningene til en egen post gir departementet større fleksibilitet til å håndtere uforutsette endringer i kontingenter og valutakurser. På bakgrunn av valutakurs 1. juni 2017 og forventet utvikling i kontingentene foreslås det at bevilgningen til internasjonale avtaler økes noe i 2018.

Post 78 Ymse faste tiltak

Bevilgningen på posten dekker ulike faste tiltak innenfor film- og medieområdet.

Det foreslås en økning på 0,6 mill. kroner til Internasjonalt Samisk Filminstitutt (ISFI). Økningen kan brukes til drift av ISFI og tilskudd til samiske audiovisuelle produksjoner. Formålet er å sikre ISFI en bedre driftssituasjon, slik at de kan videreføre og styrke satsingen på produksjon og formidling av samiske audiovisuelle verk.

Kulturdepartementet foreslår å avvikle tilskuddet til Telefonavisa i regi av Norges Blindeforbund. Bakgrunnen for dette er at tilbudet har svært få unike brukere, og at dagens teknologi gir flere alternative muligheter for denne type tjenester.

Tilskudd til tiltak som er forankret i internasjonale film- og medieavtaler, dvs. Eurimages, Nordisk Film & TV Fond og Det Europeiske Audiovisuelle Observatoriet, er overført til ny post 75, jf. omtalen ovenfor.

Oversikt over hvilke tiltak det foreslås midler til på denne posten i 2018 framgår av vedlegg 1.

Rapport 2016

Det er departementets vurdering at målene om tilbud, kvalitet og publikumsoppslutning i stor grad ble oppnådd i 2016. Når det gjelder regjeringens mål om en profesjonell norsk filmbransje med sunn økonomi, kan målet bare sies å være delvis oppnådd.

Et bredt og variert tilbud av høy kvalitet

Norsk filminstitutt har lagt til rette for audiovisuelle produksjoner av høy kunstnerisk kvalitet og kulturell verdi ved å gi tilskudd til filmer, serier og dataspill med stort publikumspotensial, kunstnerisk nyskapende produksjoner og produksjoner som retter seg mot barn og unge. 25 norske filmer hadde premiere i ordinær kinodistribusjon på norske kinoer i 2016.

Ifølge Norsk Filmmonitor likte om lag 63 pst. av det norske kinopublikummet norsk film «godt» eller «svært godt» i 2016. Norske filmer, serier og dataspill markerte seg med internasjonale festivaldeltakelser, nominasjoner og priser, samt gode anmeldelser av kritikere. Dette tyder på et tilbud av høy kvalitet.

Det er god bredde og variasjon i tilbudet. Fordelingen av tilskudd mellom de ulike formatene holder seg relativt stabil. Dramaserier er det formatet som har hatt størst vekst de siste årene. I 2016 ble flere filmer spilt inn utenfor Oslo og Akershus enn i dette området og utlandet til sammen. Kvinneandelen i nøkkelposisjonene regissør, manusforfatter og produsent var på om lag 33 pst. for kinofilmer med premiere i 2016 og 32 pst. for kinofilmer som mottok produksjonstilskudd i 2016. Norsk filminstitutt utarbeidet en handlingsplan for å oppnå bedre kjønnsbalanse i norsk film. Handlingsplanen foreslår en rekke tiltak innen talentutvikling, tilskuddsforvaltning og informasjonsarbeid. Tiltakene gjelder hovedsakelig instituttets eget arbeid, men viser også til hva bransjen selv kan gjøre for å oppnå bedre likestilling. Flere av tiltakene er iverksatt.

God formidling og tilgjengeliggjøring for publikum

Norsk filminstitutt og Nasjonalbiblioteket samarbeider om formidling av norsk filmarv. Gjennom strømmetjenester på internett, aktiviteter i Filmens Hus og tilskudd til filmkulturelle tiltak over hele landet bidrar Norsk filminstitutt til formidling og tilgjengeliggjøring. Filmer som Nasjonalbiblioteket restaurerer og digitaliserer, og som det er mulig å inngå distribusjonsavtale for, tilgjengeliggjøres gjennom instituttets nettbaserte filmtjenester Filmarkivet.no og Filmrommet.no. I tillegg kommer Norsk filminstitutts innkjøpsordning for strømming av norske kort- og dokumentarfilmer til låntakere ved norske bibliotek. Tjenesten FilmBib, som administreres av Norsk filminstitutt på oppdrag fra departementet, gir publikum gratis tilgang til å strømme filmer som inngår i ordningen.

Filmfestivalene og cinematekene supplerer kinotilbudet ved at de formidler en større bredde av sjangre og formater av norske og utenlandske filmer. Til sammen ble det tildelt 14,4 mill. kroner til norske filmfestivaler og 4,3 mill. kroner til cinematek utenfor Oslo i 2016. Cinemateket i Oslo satte besøksrekord i 2016 for andre år på rad, med mer en 73 000 besøkende.

Solid publikumsoppslutning

Kinobesøket på norske filmer var rekordhøyt i 2016 med 3,1 millioner tilskuere. 24 pst. av filmene som ble vist på norske kinoer i 2016 var norske. Markedsandelen på lineær tv ble målt til 4,7 pst. for norske filmer og 11,1 pst. for dramaserier.

Tilgjengeligheten av norsk film i nettbaserte strømmetjenester er relativt god. Ifølge Norsk filminstitutt er 87 pst. av alle norske kinofilmer med premiere i perioden 2011–2015 tilgjengelige i en strømmetjeneste. Tilgjengeligheten til norske filmer er betydelig større som digital leiefilm enn i abonnementsbaserte strømmetjenester.

Norsk kinofilms eksportverdi har lenge hatt en positiv utvikling. Den siste målingen, som beregner eksportverdien fra kinofilmene i 2014, er den høyest målte, på 69,2 mill. kroner.

En profesjonell filmbransje med sunn økonomi

Gjennom tilskuddsforvaltning, rådgivning og bistand legger Norsk filminstitutt til rette for at filmbransjen skal ha kompetanse og økonomi til å drive på en god måte. Tilskuddsordningene bidrar til kontinuitet i filmbransjen og større risikovilje til privat finansiering av norsk film. Regjeringen innførte i 2016 nye forskrifter i samarbeid med Norsk filminstitutt, og instituttet innførte på bakgrunn av dette nye tilskuddsordninger. De nye ordningene er enklere og mer dynamiske og kan raskere tilpasses endringer. Fleksible tilskuddsordninger vil kunne redusere risikoen ved å investere i norske filmer og serier. Dette kan øke investeringsviljen fra private aktører.

I 2016 innførte regjeringen insentivordningen for film- og serieproduksjon i Norge. 70 norske filmarbeidere deltok i internasjonale produksjoner dette året, og stadig flere norske filmarbeidere etterspørres av utenlandske filmselskap. En første evaluering av ordningen[5] anslår at produksjonene fra 2016 vil legge igjen til sammen 198 mill. kroner. Produksjonene sysselsatte 142 årsverk, og dette ga 33,3 mill. kroner i skatteinntekter til staten.

Kap. 3334 Film- og medieformål

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

6 478

6 816

5 649

02

Inntekter ved oppdrag

7 622

11 937

9 259

70

Gebyr

2 401

2 500

1 900

Sum kap. 3334

16 501

21 253

16 808

Post 01 Ymse inntekter

Posten gjelder inntekter fra salg og distribusjon av film, video og dvd, inntekter fra Cinemateket i Oslo og Filmmuseet samt inntekter knyttet til mediedesken i EUs program for kultur og audiovisuell sektor, Kreativt Europa. I tillegg omfatter posten inntekter fra egenandeler for kurs og diverse andre inntekter ved Norsk filminstitutt.

Post 02 Inntekter ved oppdrag

Posten gjelder inntekter fra oppdragsvirksomheten ved Norsk filminstitutt og Medietilsynet, jf. kap. 334, post 21. Oppdragsinntektene antas å bli lavere enn tidligere. Bevilgningen på posten foreslås redusert med 3 mill. kroner, jf. omtale under kap. 334, post 21.

Post 70 Gebyr

Inntektene på denne posten omfatter gebyr for registrering og merking av videogram, som fastsettes årlig av Stortinget, jf. § 10 i lov om film og videogram.

Det foreslås at gebyret for merking og registrering av videogram settes til 60 øre per videogram i 2018, jf. forslag til vedtak VI, nr. 1.

Den sterke nedgangen i salg av dvd medfører at det registreres og merkes langt færre eksemplarer nå enn tidligere. Bevilgningen på posten foreslås derfor redusert.

Kap. 335 Mediestøtte

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

70

Kompensasjon til kommersiell allmennkringkasting

135 000

71

Produksjonstilskudd

313 038

313 000

294 300

73

Medieforskning

21 737

22 130

21 610

74

Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier, kan overføres

12 704

19 000

19 410

75

Tilskudd til samiske aviser

27 032

27 500

28 100

77

Distribusjonstilskudd til avisene i Finnmark

2 048

2 090

2 135

Sum kap. 0335

376 559

383 720

500 555

Innledning

Kapitlet omfatter midler til kompensasjon til kommersiell allmennkringkasting, produksjonstilskudd til nyhets- og aktualitetsmedier, tilskudd til lokale lyd- og bildemedier og tilskudd til medieforskning. I tillegg gis det tilskudd til samiske aviser og samiskspråklige sider i andre aviser og distribusjonstilskudd til avisene i Finnmark.

Mål for 2018

Bevilgningen under kapitlet bygger opp under departementets overordnede mål for redaksjonelle medier.

Bevilgningen under kapitlet skal legge til rette for

et mangfold av nyhets- og aktualitetsmedier karakterisert av høy kvalitet og uavhengig journalistikk på alle plattformer

forskning på medieområdet for å oppnå økt kunnskap om medienes betydning for samfunnsutviklingen

Regjeringens mål er å utforme et mediepolitisk virkemiddelapparat som sikrer likebehandling av mediene, uavhengig av teknologisk plattform, og som stimulerer til nyskaping og innovasjon. Hensynet til presse- og ytringsfriheten tilsier at staten ikke skal gripe inn i medienes virksomhet eller sette mål som begrenser pressens redaksjonelle frihet.

Bevilgningene under kapitlet forvaltes i hovedsak av Medietilsynet i henhold til forskrifter fastsatt av departementet, jf. postomtalene nedenfor.

En framtidsrettet mediepolitikk

Mediebransjen er under omstilling som følge av store økonomiske og strukturelle endringer. Befolkningens mediebruk blir stadig mer digital. Samtidig må den norske mediebransjen i større grad enn tidligere forholde seg til internasjonale aktører. Disse konkurrerer med norske medier både om mediebrukernes tid og om annonseinntekter og inntekter fra brukerbetaling. Dette har særlig påvirket økonomien i avisene, og den store konkurransen om annonsekronene har økt deres avhengighet av brukerbetaling. Det er derfor positivt at opplagstallene nå øker i flere aviser for første gang på mange år. Likevel er foreløpig ikke økningen i inntekter fra brukerbetaling nok til å veie opp for fallet i annonseinntekter.

Den store utfordringen for mediebransjen framover er å få etablert bærekraftige forretningsmodeller i det digitale markedet. I denne krevende overgangen er det særlig viktig at de mediepolitiske virkemidlene er framtidsrettede og fremmer innovasjon og utvikling. Ettersom digitaliseringen gjør at grensene mellom det som tidligere var adskilte sektorer og plattformer viskes ut, bør de mediepolitiske virkemidlene i størst mulig grad være teknologi- og plattformnøytrale.

Ved siden av finansieringen av NRK, er de viktigste økonomiske virkemidlene innenfor mediestøtten fritaket for merverdiavgift og produksjonstilskuddet til nyhets- og aktualitetsmedier. Begge tiltakene er nå plattformnøytrale. Dette bidrar til å sikre en konkurransedyktig og innovativ mediebransje. Likevel ser regjeringen også behov for en helhetlig gjennomgang av alle virkemidler på medieområdet, for å sikre at virkemidlene er innrettet på best mulig måte for å legge til rette for et mangfold av nyhets- og aktualitetsmedier. I 2015 oppnevnte regjeringen derfor et utvalg som fikk i oppdrag å vurdere statens økonomiske virkemiddelapparat på mediefeltet.

Mediemangfoldsutvalget leverte sin rapport 7. mars 2017 (NOU 2017: 7). Utvalget konkluderte med at det er behov for økt støtte og nye tiltak for å hjelpe bransjen gjennom en krevende omstillingsfase. Samlet la utvalget fram forslag som vil øke mediestøtten med om lag 743 mill. kroner. Ett av tiltakene Mediemangfoldsutvalget foreslår er å opprette en innovasjonsrettet tilskuddsordning, jf. nærmere omtale på post 71.

Mediemangfoldsutvalgets forslag følges opp i en egen stortingsmelding, som etter planen skal legges fram våren 2018.

Kringkasting

Allmennkringkasting er et viktig virkemiddel for å legge til rette for en åpen og opplyst offentlig samtale, og for å fremme norsk innhold, kultur og språk. Allmennkringkasting skal bidra til at hele befolkningen får tilgang til et bredt innholdstilbud.

Andelen som ser tv-innhold via fjernsynsapparatet har gått ned de siste fem årene. Dette utfordrer finansieringen av NRK, som i dag er knyttet til å ha en fjernsynsmottaker i bruk. I desember 2016 la regjeringen fram Meld. St. 15 (2016–2017) Eit moderne og framtidsretta NRK. Her konkluderte regjeringen med at kringkastingsavgiften ikke lenger representerer en langsiktig og framtidsrettet finansiering av NRK. Departementet arbeider nå videre med en ny finansieringsmodell i tråd med Stortingets innstilling til meldingen, jf. Innst. 332 S (2016–2017).

På tross av stadig økende driftsinntekter har utviklingen i kommersielle tv-virksomheters lønnsomhet de siste fem årene vært negativ. Dette kan blant annet skyldes høyere kostnader til kjøp av sportsrettigheter.

I desember 2016 fremmet regjeringen en stortingsmelding med en vurdering av ulike modeller for eventuell offentlig kompensasjon for merkostnader forbundet med kommersiell allmennkringkasting, jf. Meld. St. 14 (2016–2017) Kommersiell allmennkringkasting. I meldingen konkluderte regjeringen med at kommersiell allmennkringkasting skal videreføres, og at statens motytelse skal moderniseres ved å gi kompensasjon til en aktør på inntil 15 mill. euro i året. Stortinget sluttet seg til innholdet i meldingen, jf. Innst. 235 S (2016–2017). Muligheten til å søke om å inngå en avtale med staten om å tilby kommersiell allmennkringkasting er kunngjort. Det opprettes på denne bakgrunn en ny post 70 under kapitlet, som skal dekke kompensasjon til en kommersiell allmennkringkaster.

FM-sendingene fra de riksdekkende radioaktørene Radio Norge, P4 og NRK avvikles etter en regionvis plan i løpet av 2017. Om lag 200 lokalradioer får anledning til å fortsette å sende på FM i minst fem år etter nasjonal FM-slukking.

Budsjettforslag 2018

Post 70 Kompensasjon til kommersiell allmennkringkasting (ny post)

Bevilgningen på posten skal dekke kompensasjon til kommersiell allmennkringkasting i henhold til kunngjøring av avtale om allmennkringkasting 23. juni 2017. Det budsjetteres med at statens økonomiske forpliktelser kan beløpe seg på inntil 135 mill. kroner i 2018, jf. kunngjøringen.

Kompensasjonen skal bidra til å opprettholde mediemangfoldet, sikre en reell konkurrent til NRK og sikre produksjon av riksdekkende nyhetssendinger utenfor Oslo, jf. Meld. St.14 (2016–2017) Kommersiell allmennkringkasting.

Post 71 Produksjonstilskudd

Produksjonstilskuddet skal bidra til å opprettholde et mangfold av nyhets- og aktualitetsmedier med høy kvalitet og uavhengig journalistikk. Produksjonstilskuddet rettes i hovedsak mot medier som opererer i markeder som er for små til å være bærekraftige og medier som representerer alternativer til de ledende mediene i større markeder. Dagens plattformnøytrale tilskuddsordning ligger til grunn for tildelingen av produksjonstilskudd for 2017. Produksjonstilskuddet forvaltes av Medietilsynet.

Regjeringen har varslet at den direkte pressestøtten over tid skal legges om og nivået reduseres, og at mediepolitikken må stimulere til nyskaping og innovasjon. Regjeringen har allerede modernisert det mediepolitiske virkemiddelapparatet ved å innføre merverdiavgiftsfritak for elektroniske nyhetsmedier og gjøre produksjonstilskuddet plattformnøytralt. For å bidra ytterligere til nyskaping og omstilling i mediebransjen vil regjeringen sette i gang en omlegging av mediestøtten ved å opprette en ny innovasjonsrettet tilskuddsordning. I tråd med forslaget til Mediemangfoldsutvalget skal den nye ordningen være søknadsbasert, rettet mot redaksjonell innholdsrettet innovasjon og særlig fremme journalistisk innovasjon og digitalisering hos lokalaviser. Departementet foreslår å sette av 7 mill. kroner til en slik ordning i 2018. Med forbehold om Stortingets godkjenning vil departementet utarbeide et utkast til forskrift som sendes på høring i løpet av våren 2018.

Lokalavisene har en viktig rolle i sine lokalsamfunn og er sentrale for å sikre et mediemangfold i hele landet. Samtidig har disse avisene ofte begrensede ressurser til digital omstilling. Den nye innovasjonsrettede tilskuddsordningen vil derfor særlig rettes mot små lokale medier. Departementet legger videre opp til at produksjonstilskuddet til lokale nummerén- og alenemedier skal videreføres på samme nivå som i 2017.

I stortingsmeldingen om oppfølging av NOU 2017: 7, som planlegges lagt fram våren 2018, vil regjeringen vurdere en ytterligere omlegging av mediestøtten, bl.a. med sikte på å vri en større del av støtten mot innovasjon og utvikling i mediebransjen.

Det vises for øvrig til Stortingets anmodningsvedtak nr. 232, 14. desember 2016, jf. omtale i Del III.

Post 73 Medieforskning og etterutdanning

Bevilgningen på posten går til medieforskning og etterutdanning.

Posten er redusert med 0,9 mill. kroner mot tilsvarende økning på kap. 285 Norges forskningsråd, post 55 Virksomhetskostnader på Kunnskapsdepartementets budsjett. Se også omtale under kap. 325, post 52 om å samle alle bevilgninger til drift av Forskningsrådets virksomhet på Kunnskapsdepartementets budsjett.

Av foreslått bevilgning på posten går om lag

7,9 mill. kroner til forskningsprogrammet for kultur- og mediesektoren (KULMEDIA), jf. nærmere omtale under kap. 325, post 52

3,7 mill. kroner til Rådet for anvendt medieforskning

2,1 mill. kroner til Statistisk sentralbyrå – Norsk mediebarometer

2,2 mill. kroner til medienorges statistikkbase

5,1 mill. kroner til tilskudd til etterutdanning i mediebransjen via Institutt for Journalistikk

0,6 mill. kroner til Landslaget for lokalaviser

For 2018 har Rådet for anvendt medieforskning (RAM) følgende mandat:

fordele midler til forskning og utviklingsarbeid om medier og mediebruk. Aktuelle prosjekter skal ha en klart definert teoretisk og praktisk nytteverdi

være en premissleverandør for Kulturdepartementet og legge til rette for forskning og utviklingsarbeid som departementet har behov for

medvirke til at resultatene blir gjort lett tilgjengelige

Post 74 Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier, kan overføres

Bevilgningen på posten omfatter tilskudd til lokalkringkastingsformål og digitaliseringstiltak i lokalradiosektoren.

Det vises også til Stortingets anmodningsvedtak nr. 108.46, 5. desember 2016, jf. omtale i Del III.

Kulturdepartementet foreslår at programproduksjoner og utviklingsprosjekter som stimulerer til bruk av norsk musikk gis prioritet innenfor tilskuddsordningen for lokale lyd- og bildemedier. Tilskuddsordningen er fastsatt i forskrift om tilskudd til lokale lyd- og bildemedier. Ordningen forvaltes av Medietilsynet. Kulturdepartementet vil be Medietilsynet om å informere om denne prioriteringen i kunngjøringen av tilskuddsmidler for 2018.

Post 75 Tilskudd til samiske aviser

Bevilgningen omfatter tilskudd til samiske aviser, regulert i forskrift fastsatt av Kulturdepartementet. Midlene fordeles av Medietilsynet.

Post 77 Distribusjonstilskudd til avisene i Finnmark

Bevilgningen omfatter det særskilte distribusjonstilskuddet til avisene i Finnmark. Midlene fordeles av Medietilsynet.

Rapport 2016

Det norske medielandskapet er fortsatt preget av stort mangfold og stabilitet. Samtidig har avisene og tv-virksomhetene svekket lønnsomhet. Samlet sett vurderer departementet at målene for bevilgningene til mediesektoren i hovedsak er innfridd, jf. rapport nedenfor.

Mediemangfold

I internasjonal sammenheng ligger antall aviser og utgiversteder i Norge stabilt på et svært høyt nivå. Produksjonstilskuddet har særlig bidratt til vekst i antall små lokalaviser. Ved utgangen av 2016 ble det gitt ut 227 aviser på 186 ulike steder i Norge, hvorav 150 aviser mottok produksjonstilskudd.

Fallet i papiropplaget fortsatte i 2016, men som følge av en sterk vekst i digitale abonnementer falt avisenes totalopplag likevel mindre enn tidligere år. Det digitale opplaget utgjorde 74 pst.

I 2016 var det på FM fem riksdekkende radiokanaler. På DAB var det 11 riksdekkende innholdskonsesjoner, i tillegg til NRKs 15 radiostasjoner. Det var 208 lokalradiokonsesjoner på FM og 67 lokalradiokonsesjoner på DAB.

Ved utgangen av 2016 var det seks lokal-tv-stasjoner som sendte på det digitale bakkenettet. En stor del av lokal-tv-virksomheten har etter hvert flyttet fra lineære tv-stasjoner inn i avishusene.

Økonomi

Medietilsynet gjennomfører årlige undersøkelser av den økonomiske situasjonen i presse og kringkasting. For avishusene gikk det totale driftsoverskuddet ned fra 677 mill. kroner i 2015 til 484 mill. kroner i 2016 (ekskl. produksjonstilskudd). Reklameinntektene ble redusert med om lag 1 mrd. kroner fra 2015 til 2016, tilsvarende 17,6 pst. Nedgangen skyldes i all hovedsak reduserte inntekter fra salg av annonseplass i papirutgavene, men i 2016 gikk også reklameinntektene fra avishusenes digitale utgaver ned. Med unntak av løssalgsavisene økte opplagsinntektene for alle typer aviser i perioden. Mediebedriftenes Landsforbund framhever at det digitale merverdiavgiftsfritaket, som ble innført i mars 2016, har påvirket opplagsutviklingen positivt. Aviser som mottok produksjonstilskudd i 2016 opplevde en svekket lønnsomhet dette året.

Samlet sett ble lønnsomheten i lokalradiobransjen noe svekket i 2016. Om lag halvparten av nedgangen i driftsinntekter skyldes imidlertid at Bauer Medias lokalradiovirksomhet i FM-nettet ble avsluttet. Lokalradioer som ikke inngår i et nasjonalt nettverk har samlet sett dårligere lønnsomhet.

Forskning på medieområdet

I 2016 ble det tildelt 25 mill. kroner gjennom forskningsprogrammet på kultur- og mediesektoren (KULMEDIA) til to nye forskningsprosjekter.

Rådet for anvendt medieforskning (RAM) fordelte om lag 3,6 mill. kroner til 11 forskningsprosjekter i 2016, og 30 000 kroner til fire masteroppgaver.

Institutt for Journalistikk (IJ) mottok 5 mill. kroner i etterutdanningsmidler. Landslaget for lokalaviser fikk 600 000 kroner i kurstilskudd.

NRK – Kringkastingsavgiften

Mål for 2018

NRK er en av Norges viktigste kulturinstitusjoner og et sentralt virkemiddel for å oppnå de mediepolitiske målene. Målet er at NRK skal oppfylle sitt allmennkringkastingsoppdrag side om side med en sunn privat og kommersiell sektor. Allmennkringkastingsoppdraget presiserer de overordnede målene og forventningene til NRK, og er nedfelt i NRK-plakaten og i NRKs vedtekter.

Forslag til kringkastingsavgift for 2018

Kringkastingsavgiften foreslås til 2 657 kroner ekskl. merverdiavgift, og 2 922,7 kroner inkl. 10 pst. merverdiavgift , jf. forslag til vedtak VI, nr. 3.

Det er et grunnleggende prinsipp at kringkastingsavgiften ikke skal finansiere aktiviteter som faller utenfor NRKs allmennkringkastingsoppdrag. Den første linjen i tabellen nedenfor viser NRKs bruttokostnader ved å produsere allmennkringkastingstilbudet. Nettokostnadene framkommer ved at eventuelle andre inntekter enn kringkastingsavgiften trekkes fra bruttokostnadene. Inntekter fra kringkastingsavgiften skal tilsvare NRKs nettokostnader. Eventuelle avvik vil forekomme dersom NRKs kostnader over- eller undervurderes, eller hvis antall lisensbetalere varierer fra år til år.

Tabell 4.15 Tall for NRK AS 2012–20171

(i mill. kr)

År

2012

2013

2014

2015

2016

2017²

Brutto kostnader allmennkringkasting

5 061

5 290

5 432

5 784

5 658

5 658

Andre inntekter fra allmennkringkastingsoppdrag

-42

-37

-53

-54

-53

-22

Kommersielle inntekter

-110

-83

-111

-80

-90

-56

Utbytte fra datterselskaper

0

0

0

0

0

0

Netto kostnader allmennkringkasting

4 909

5 169

5 268

5 650

5 515

5 580

Kringkastingsavgift³

4 950

5 184

5 271

5 412

5 518

5 585

Overskudd/underskudd

41

14

3

-238

2

5

Resultat i pst. av brutto kostnader

0,8

0,3

0,1

-4,3

0,0

0,1

¹ Tallene: brutto kostnader, netto kostnader og kringkastingsavgift er noe endret fra tidligere rapporteringer som følge av endret oppsett. Dette har ikke betydning for rapportert overskudd/underskudd.

² Tallene for 2017 er budsjetterte tall.

³ Inntekter fra kringkastingsavgiften og tilleggsavgifter, inkasso mv.

Rapport 2016

Det er samlet sett departementets vurdering at målet med kringkastingsavgiften ble innfridd i 2016, jf. rapportering nedenfor. NRK AS hadde i 2016 totalt 5,5 mrd. kroner i brutto inntekter fra kringkastingsavgiften. Fordelingen framgår av tabellen.

Tabell 4.16 NRKs inntekter i 2016

(i mill. kr)

NRK AS

Konsern

Inntekter fra kringkastingsavgiften

5 518

5 518

Annen driftsinntekt

161

182

Totalt

5 679

5 699

Antall lisensbetalere økte med 11 000 i løpet av 2016, til om lag to millioner lisensbetalere. Antallet lisenser har aldri vært høyere. Økningen i antall betalere representerte en inntektsøkning (helårsvirkning) for NRK på om lag 29 mill. kroner. Inntektene fra kringkastingsavgiften økte med 106 mill. kroner fra 2015 til 2016.

Regnskapet for NRK AS viser et overskudd på 2,2 mill. kroner. Konsernet fikk et overskudd på 43,2 mill. kroner.

I allmennkringkastingsrapporten for 2016 vurderer Medietilsynet NRKs tilbud som mangfoldig, nyskapende og av høy kvalitet, og mener at NRK har økt samfunnsverdien i innholdstilbudet på alle plattformer. NRKs kanaler på tv og radio utfyller hverandre på en god måte. I tillegg har NRK en rekke digitale radiokanaler med ulike profiler og et omfattende tilbud på internett. NRKs tilbud dekker både brede og smale grupper i befolkningen. Oppslutningen som NRK har i befolkningen viser at NRKs innhold har en samfunnsverdi som når ut til et bredt publikum.

NRK oppgir at 71 pst. av befolkningen mener at de i meget eller ganske stor grad får valuta for kringkastingsavgiften. 86 pst. av alle over 12 år bruker ett eller flere av NRKs tilbud daglig. På Ipsos’ årlige omdømmemåling sier 83 pst. av befolkningen at de har et meget eller ganske godt helhetsinntrykk av NRK. Dette tyder på at NRK fortsatt har en sterk posisjon i befolkningen.

Kap. 337 Kompensasjon for kopiering til privat bruk

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

70

Kompensasjon

46 215

47 000

48 030

Sum kap. 0337

46 215

47 000

48 030

Kapitlet omfatter kompensasjon til rettighetshavere for privat kopiering av lydopptak og film.

Mål for 2018

Det er etter åndsverkloven tillatt å kopiere åndsverk til privat bruk. Rettighetshaverne skal etter loven § 12 gis en årlig kompensasjon over statsbudsjettet.

Budsjettforslag 2018

Post 70 Kompensasjon

Posten gjelder en kompensasjonsordning for kopiering av åndsverk til privat bruk. Ordningen skal gi individuell kompensasjon til rettighetshaverne for lovlig kopiering til privat bruk. Den må ses i sammenheng med kompensasjonsordningen til kollektive formål gjennom Fond for lyd og bilde, kap 320, post 51. Disse to postene utgjør kompensasjon til rettighetshaverne for lovlig privatbrukskopiering etter åndsverkloven.

Rapport 2016

Fordeling av kompensasjonen skjer som et tilskudd til rettighetshaverorganisasjonen Norwaco, som representerer 34 organisasjoner for rettighetshavere til lydopptak og audiovisuelle verk. Beløpet fordeles også til rettighetshavere innen EØS-området i tråd med utvekslingsavtaler. Norwaco innhenter statistikk og opplysninger hvert år som danner grunnlag for fordelingen av kompensasjonsbeløpet internt i Norwaco.

Kap. 339 Pengespill, lotterier og stiftelser

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

67 507

78 410

79 880

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

12 537

8 058

5 070

Sum kap. 0339

80 044

86 468

84 950

Innledning

Kapitlet omfatter driftsmidler til Lotteri- og stiftelsestilsynet. Lotteritilsynet er et tilsynsorgan for forvaltning og kontroll av private lotteri og statlige spill. I tillegg har tilsynet ansvar for fordeling av kompensasjon for merverdiavgift til frivillige lag og organisasjoner og kompensasjon for merverdiavgift ved bygging av idrettsanlegg. Stiftelsestilsynet har ansvaret for tilsyn med og kontroll av alle stiftelser etter stiftelsesloven. Det vises til nærmere omtale av pengespillpolitikken og fordelingen av spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS i Del III.

Mål for 2018

Målene for pengespillfeltet er å

sikre at pengespill skjer i trygge former under offentlig kontroll

forebygge negative konsekvenser av lotteri- og pengespilltilbudet i Norge og ivareta hensynet til spilleavhengige

legge til rette for at overskudd fra pengespill tilfaller helse- og rehabiliteringsformål, samfunnsnyttige og humanitære formål, idrett og kultur

Målet for stiftelsesfeltet er å

sikre en lovlig forvaltning av stiftelser

I tillegg skal tilsynet sikre en forsvarlig forvaltning av ordningene for merverdiavgiftskompensasjon som gjelder for frivillige organisasjoner og bygging av idrettsanlegg.

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på denne posten skal dekke lønns- og driftsutgifter for Lotteri- og stiftelsestilsynet. Bevilgningen skal også dekke tilsynets utgifter til kjøp av tjenester hos Brønnøysundregistrene samt utredningstjenester i regi av departementet m.m.

Utgiftene til lotterirelaterte oppgaver skal dekkes ved refusjon og gebyrer som pålegges driftsleddet i spill- og lotterimarkedet, jf. kap. 3339, post 02 og kap. 5568, post 73. Arbeidsoppgaver etter stiftelsesloven, inkludert en forholdsmessig andel av Lotteri- og stiftelsestilsynets felleskostnader, skal dekkes av avgifter og gebyrer etter stiftelsesloven, jf. kap. 3339, post 04 og kap. 5568, post 71. Bevilgningen skal i tillegg dekke tilsynets arbeid med tilskuddsordningene for merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner og ved bygging av idrettsanlegg. I tillegg er det innarbeidet midler til å dekke tilsynets arbeid knyttet til idrettsanleggsregisteret. Disse midlene har tidligere vært ført på post 21, jf. omtale nedenfor.

Posten er redusert med 2,6 mill. kroner som følge av at det er opprettet et felles sekretariat for klagenemnder under Kulturdepartementet og Nærings- og fiskeridepartementet, jf. kap. 334, post 01 og kap. 912 Klagenemndssekretariatet, post 01 Driftsutgifter på Nærings- og fiskeridepartementets budsjett.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som Lotteri- og stiftelsestilsynet får i merinntekter under kap. 3339, postene 02 og 04 og kap. 5568, post 71 jf. forslag til vedtak II.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen på denne posten dekker utgiftene ved Lotteri- og stiftelsestilsynets oppdragsvirksomhet, herunder utgifter knyttet til arbeidet med nasjonal enhet mot kampfiksing og handlingsplan for spilleproblemer. Videreutvikling og drift av elektroniske løsninger for tilskuddsordninger rettet mot anlegg for idrett, fysisk aktivitet og kulturbygg er nå å anse som en fast oppgave for tilsynet. Utgifter knyttet til dette foreslås derfor budsjettert på post 01, jf. omtalen over.

Bevilgningen kan bare nyttes i samme omfang som det kan skaffes inntekter.

Posten kan overskrides med inntil samme beløp som Lotteri- og stiftelsestilsynet får i merinntekter under kap. 3339, post 07, jf. forslag til vedtak II.

Rapport 2016

Trygg pengespillbruk under offentlig kontroll

Den digitale utviklingen og effekten denne har hatt på risikoen for spilleproblemer har ført til et økt behov for ansvarlighetstiltak.

Ifølge Lotteritilsynets årlige ansvarlighetsrapport for 2016 har Norsk Tipping i all hovedsak gode og tilstrekkelige systemer for å tilby spill i trygge og kontrollerte former. Videre mener tilsynet at arbeidet med ansvarlighet er godt forankret i Norsk Tippings kvalitetssystem og hos selskapets medarbeidere, uavhengig av roller og arbeidsoppgaver. Selskapet har forbedret og tilpasset verktøyene sine slik at spillingen i større grad skjer innenfor ansvarlige rammer. Lotteritilsynet foreslår enkelte forbedringstiltak knyttet til terminalspill, pauser fra spill og informasjonstiltak.

Det viktigste nye ansvarlighetstiltaket i 2016 var Norsk Tippings innføring av en total tapsgrense på 20 000 kroner i måneden på tvers av alle sine spill[6] . Tiltaket forsterker arbeidet med å tilby trygge og ansvarlige reguleringsløsninger i det norske spillmarkedet.

Forebygge negative konsekvenser av lotteri- og pengespill og ivareta hensynet til spilleavhengige

Lotteritilsynet gjennomførte i 2016 revisjon av Norsk Tippings ansvarlighet på tvers av spilltilbudet og selskapets terminalspill, samt revisjon av både Norsk Tipping og Norsk Rikstotos spill gjennom elektroniske kanaler. Norsk Tipping og Norsk Rikstoto har utarbeidet planer for oppfølging av avvik og merknader som ble avdekket i revisjonene.

I 2016 intensiverte Lotteritilsynet arbeidet med det uregulerte pengespillmarkedet. Tilsynet opprettet mange tilsynssaker mot aktører som drev ulovlig markedsføring av utenlandske pengespillselskap på internett. En prioritert oppgave var tilsyn med forbudet mot betalingsformidling fra norske banker til pengespillselskap uten tillatelse i Norge. Etter informasjon fra Lotteritilsynet har noen aktører iverksatt tiltak for å forhindre ulovlig betalingsformidling.

Overskudd fra pengespill til ideelle formål

Norsk Tippings overskudd for 2016 ga om lag 4,3 mrd. kroner til fordeling over tippenøkkelen. Fordelingen er nærmere beskrevet i Del III.

Lotteritilsynet ga i 2016 i overkant av 6 000 tillatelser til private lotterier. Bingo er den største private lotteriformen i Norge. Det var i 2016 en svak nedgang i overskuddet til bingoformålene. Meld. St. 12 (2016–2017) Alt å vinne – Ein ansvarleg og aktiv pengespelpolitikk legger opp til at overføringene til bingoformålene skal økes i framtiden.

Under Grasrotordningen bestemmer spilleren selv hvilket formål som skal motta en andel av innsatsbeløpet. Både utbetalingsbeløp og antall organisasjoner øker. Lotteritilsynet mener at Grasrotordningen samlet sett fungerer godt og er under tilstrekkelig kontroll. Lotteritilsynet førte i 2016 tilsyn med 66 organisasjoner, og av disse ble 35 utestengt eller fikk varsel om utestenging fra ordningen.

Lovlig forvaltning av stiftelser

Stiftelsestilsynet utførte i 2016 flere former for kontroll med stiftelsene. Kontrollene var bl.a. basert på søknader fra stiftelsene, meldinger og tips og tilsynets overvåkning av stiftelsene. Det ble også gjennomført tilsyn i form av prosjekter basert på opplysninger registrert i Stiftelsesregisteret, Enhetsregisteret og Foretaksregisteret. 2016 var, som 2015, preget av flere ressurskrevende tilsynssaker.

Stiftelsestilsynet kartla i 2016 nivået på honorarer og kostnader til styre og administrasjon i norske stiftelser. Kartleggingen viste at det er mye frivillig arbeid. De fleste styrene tar ikke honorar og gjør mye av arbeidet selv. Blant de styrer som tar honorar er nivået stort sett lavt, men variasjonene er store.

Kap. 3339 Inntekter fra spill, lotterier og stiftelser

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

02

Gebyr – lotterier

8 824

6 691

6 691

04

Gebyr – stiftelser

163

259

160

07

Inntekter ved oppdrag

15 664

9 200

6 248

Sum kap. 3339

24 651

16 150

13 099

Post 02 Gebyr – lotterier

Bevilgningen på posten gjelder inntekter fra gebyrer for bl.a. behandling av søknader om godkjenning og autorisasjon av aktører i lotterimarkedet, jf. kap. 339, post 01.

Post 04 Gebyr – stiftelser

Bevilgningen på posten gjelder registreringsgebyret som stiftelser må innbetale ved første gangs registrering i stiftelsesregisteret, jf. § 3 i forskrift 21. desember 2004 nr. 1793 til stiftelsesloven. Årsavgiften for stiftelser blir inntektsført under kap. 5568, post 71. Gebyrinntektene skal, sammen med årsavgiften for stiftelser, dekke kostnader ved drift av Stiftelsestilsynets virksomhet etter stiftelsesloven, herunder driften av stiftelsesregisteret.

Post 07 Inntekter ved oppdrag

Bevilgningen gjelder inntekter knyttet til oppdragsvirksomheten til Lotteri- og stiftelsestilsynet, jf. kap. 339, post 21.

Arbeidet som tilsynet har gjort knyttet til idrettsanleggsregisteret er nå å anse som en fast oppgave. Finansieringen foreslås derfor flyttet fra kap. 339, post 21 og kap. 3339, post 07 til kap. 339, post 01 og kap. 5568, post 73.

Kap. 5568 Sektoravgifter under Kulturdepartementet

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

71

Årsavgift – stiftelser

24 376

24 164

24 263

72

Vederlag TV 2

11 130

73

Refusjon – Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS

38 410

39 461

43 040

74

Avgift – forhåndskontroll av kinofilm

4 625

5 500

5 500

75

Kino- og videogramavgift

27 593

34 000

34 000

Sum kap. 5568

106 134

103 125

106 803

Innledning

Kapitlet omfatter årsavgift fra stiftelser, refusjoner etter kontroll av pengespill, avgift fra forhåndskontroll av film og kino- og videogramavgift.

Budsjettforslag 2018

Post 71 Årsavgift – stiftelser

Posten gjelder den årlige avgiften som alle stiftelser registrert i stiftelsesregisteret må betale i henhold til § 4 i forskrift 21. desember 2004 nr. 1793 om stiftelsesloven.

Post 73 Refusjoner – pengespill

Posten gjelder refusjoner for utgiftene ved kontroll av spillene til Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS.

Arbeidet som tilsynet har gjort knyttet til idrettsanleggsregisteret er nå å anse som en fast oppgave. Finansieringen foreslås derfor flyttet fra kap. 339, post 21 og kap. 3339, post 07 til kap. 339, post 01 og kap. 5568, post 73.

Post 74 Avgift – forhåndskontroll av film for visning

Avgiften finansierer Medietilsynets utgifter knyttet til forhåndskontroll av film.

Post 75 Kino- og videogramavgift

Inntektene på denne posten omfatter avgift på omsetning av kinobilletter og avgift på videogram for omsetning i næring, jf. §3 i lov om film og videogram.

Avgiften foreslås videreført på samme nivå som i 2017, med kr 3,50 per videogram, jf. forslag til vedtak VI, nr. 2.

Programkategori 08.40 Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn (kap. 340–342)

Utgifter under programkategori 08.40 fordelt på kapitler

(i 1 000 kr)

Kap.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

340

Den norske kirke

1 918 285

2 286 423

2 085 350

-8,8

341

Tilskudd til trossamfunn m.m.

307 873

344 234

358 461

4,1

342

Kirkebygg og gravplasser

122 637

150 101

125 872

-16,1

Sum kategori 08.40

2 348 795

2 780 758

2 569 683

-7,6

Utgifter under programkategori 08.40 fordelt på postgrupper

(i 1 000 kr)

Post-gr.

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

Pst. endr. 17/18

01–01

Driftsutgifter

1 397 053

66 151

66 741

0,9

21–23

Spesielle driftsutgifter

29 895

60–69

Overføringer til kommuner

43 566

33 708

33 341

-1,1

70–89

Overføringer til private

878 281

2 680 899

2 469 601

-7,9

Sum kategori 08.40

2 348 795

2 780 758

2 569 683

-7,6

Innledning

Under programkategorien hører statens bevilgninger til Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn, jf. kap. 340 og 341. Også statens bevilgninger til Nidaros domkirkes restaureringsarbeider, foruten statstilskudd til tiltak innen kirkebygg- og gravplassforvaltningen, budsjetteres under kategorien, jf. kap. 342. Opplysningsvesenets fond hører også inn under kategorien.

Departementets hovedoppgaver under programkategorien gjelder dels forvaltningen av lovgivningen for tros- og livssynssamfunn, herunder gravferdsloven, helligdagsloven og loven om Opplysningsvesenets fond, dels forvaltningen av de bevilgninger og tilskuddsordninger som gjelder på tros- og livssynsfeltet.

Mål

Grunnloven § 16 danner grunnlaget for statens tros- og livssynspolitikk og for statens forhold til Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn:

«Alle innbyggere i riket har fri religionsutøvelse. Den norske kirke, en evangelisk-luthersk kirke, forblir Norges folkekirke og understøttes som sådan av staten. Nærmere bestemmelser om Kirkens ordning fastsettes ved Lov. Alle tros- og livssynssamfunn skal understøttes på lik linje.»

Tros- og livssynsfrihet er en grunnleggende verdi og rettighet i et demokratisk samfunn. Staten har ansvar for å beskytte denne friheten og for å legge til rette for at tros- og livssynsfriheten skal kunne utøves i praksis.

Grunnlovens overordnete formål i § 2 om å «sikre demokratiet, rettsstaten og menneskerettighetene» skal også ligge til grunn for statens støtte til tros- og livssynsrelatert virksomhet. Virksomheten i tros- og livssynssamfunn som mottar tilskudd fra staten, må ikke innrettes slik at den bryter med disse prinsippene.

Lov- og utredningsarbeid

Både endringene i befolkningens religiøse sammensetning, det økende antallet tros- og livssynssamfunn som mottar økonomisk støtte fra det offentlige, og den rettslige selvstendiggjøringen av Den norske kirke har aktualisert behovet for å gjennomgå lovgivningen om Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn. Stålsett-utvalget fremmet i NOU 2013: 1 Det livssynsåpne samfunn forslag om ny lovgivning på feltet.

Regjeringen har nylig sendt på høring utkast til ny, felles lov om tros- og livssynssamfunn. Høringsfristen er 31. desember 2017. I høringsnotatet foreslås endringer som innebærer en samlet revisjon av lovgivningen for alle tros- og livssynssamfunn. Dagens tre lover på området (kirkeloven, trossamfunnsloven og loven om livssynssamfunn) foreslås opphevet og erstattet av en felles lov. Lovforslaget viderefører en offentlig finansiering av Den norske kirke og en tilsvarende støtte til de andre tros- og livssynssamfunnene. Lovforslaget betyr en ytterligere selvstendiggjøring av Den norske kirke og større likebehandling av Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn. Forslaget skal samtidig ivareta Den norske kirkes særlige stilling etter Grunnloven. En nærmere redegjørelse for innholdet i lovforslaget er gitt under kap. 340 og 341.

Tros- og livssynspolitiske spørsmål gjør seg gjeldende på mange samfunnsområder og har fått mye oppmerksomhet i samfunnsdebatten. Departementet arbeider også med en stortingsmelding om en helhetlig tros- og livssynspolitikk. Meldingen vil drøfte tros- og livssynspolitiske tema i en større samfunnsmessig ramme, med formål å legge til rette for tjenlige og praktiske løsninger.

Videre tar departementet også sikte på å utarbeide en egen stortingsmelding om Opplysningsvesenets fond, se nærmere omtale til sist i programkategorien. Regjeringen oppnevnte 17. juni 2016 et utvalg som på bredt grunnlag skal utrede spørsmålet om søndagsstengte butikker. Utvalget skal levere sin utredning høsten 2017.

Kap. 340 Den norske kirke

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

1 333 018

21

Spesielle driftsutgifter

29 895

70

Rammetilskudd til Den norske kirke

1 969 173

1 991 100

71

Tilskudd til Sjømannskirken – Norsk kirke i utlandet

88 170

92 250

94 250

72

Tilskudd til egenkapital for Den norske kirke

100 000

73

Tilskudd til Den norske kirke – oppgjør av feriepengeforpliktelser

125 000

75

Tilskudd til trosopplæring og andre kirkelige formål, kan overføres

467 202

Sum kap. 0340

1 918 285

2 286 423

2 085 350

Innledning

Fra 1. januar 2017 fikk Den norske kirke status som eget rettssubjekt, skilt fra staten, jf. Innst. 256 L (2016–2017) og Prop. 55 L (2016–2017). Kirkelige virksomheter som tidligere var en del av statsforvaltningen, ble da overført til det nye rettssubjektet. Statens bevilgninger til Den norske kirke omfatter de samme formålene som før, men bevilgningene gis nå i form av et samlet tilskudd som Kirkemøtet disponerer. Tidligere bevilgninger på postene 01, 21 og 75 er derfor slått sammen og føres på post 70. Til Sjømannskirken er det fortsatt budsjettert med et særskilt tilskudd.

I 2017 er det på post 01 ført lønnsutgifter for embetsmenn som motsatte seg overføring fra staten til Den norske kirke, mot tilsvarende innsparing under kap. 340, post 70. For 2018 er disse lønnsutgiftene budsjettert under kap. 300, post 01. I forbindelse med utskillingen av Den norske kirke ble det i 2017 bevilget midler til kirken for oppgjør av feriepengeforpliktelser pådratt i 2016 og et egenkapitaltilskudd for å sikre forsvarlig drift. Dette var engangsbevilgninger for 2017.

Mål 2018

Bevilgningene under kapitlet skal støtte opp under Den norske kirke som folkekirke, i samsvar med Grunnloven § 16. Fra dette er utledet følgende mål:

Den norske kirke skal være en landsdekkende, lokalt forankret kirke.

Den norske kirke skal ha en oppslutning som bekrefter dens karakter som folkekirke.

Den norske kirke skal formidle evangelisk-luthersk tro og tradisjon og tilby trosopplæring til alle døpte barn.

Den norske kirke skal være organisert i samsvar med demokratiske prinsipper og verdier.

Målene er retningsgivende for anvendelsen av bevilgningene. Det vil ligge til Den norske kirke å bestemme hvilke mål kirken ellers skal ha for sin virksomhet.

Ny lovgivning

For Den norske kirke gjelder i dag lov 7. juni 1996 nr. 31 om Den norske kirke. Loven inneholder relativt detaljerte bestemmelser, blant annet om kirkens organisering. Den regulerer også den økonomiske ansvarsfordelingen mellom staten og kommunene på kirkens område. Staten finansierer prestetjenesten og kirkens nasjonale og regionale forvaltning, mens kirkens lokale virksomhet i hovedsak finansieres av kommunene.

Departementet har nylig sendt på høring et utkast til en felles lov for alle tros- og livssynssamfunn, jf. også omtale under kap. 341. Forslaget følger opp regjeringsplattformen, der det går fram at regjeringen vil utarbeide en helhetlig lov om tros- og livssynssamfunn. Formålet er både å forenkle lovgivning og finansieringsordninger på feltet, og å få bedre samordning og større likhet mellom lovgivningen for Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn. Særlige bestemmelser om Den norske kirke er foreslått tatt inn i et eget kapittel i loven. Disse er av rammekarakter og betyr en nedbygging av statens lovregulering av Den norske kirke, slik at kirken får større selvstendighet og frihet blant annet til å organisere seg. Soknet som den grunnleggende enheten i Den norske kirke, føres videre.

Spørsmålet om Den norske kirke fortsatt bør ha en todelt finansiering over henholdsvis statsbudsjettet og kommunebudsjettene eller fullt ut bør finansieres av staten, reises som to alternativer i høringsnotatet. Departementet har ikke tatt stilling i spørsmålet. Lokalkirkens ansvar for de allmenne gravplassene foreslås videreført som normalordning.

Forslag om endringer i lovgivningen og tilskuddsordningene for andre tros- og livssynssamfunn er omtalt under kap. 341 nedenfor.

Den norske kirke som folkekirke

Gjennom Grunnloven § 16 har staten påtatt seg en forpliktelse til fortsatt aktiv understøttelse av Den norske kirke som folkekirke.

I et samfunn preget av økende tros- og livssynsmangfold ser departementet en fornying av de rettslige rammene for Den norske kirke som et vesentlig bidrag i utviklingen av Den norske kirke som folkekirke. De utfordringene Den norske kirke står overfor som folkekirke, handler imidlertid også om hvordan kirken innretter sin virksomhet, hvordan det kirkelige demokratiet blir ivaretatt og hvordan kirkens økonomiske og personellmessige ressurser blir benyttet. Folkekirkens framtid vil dessuten være avhengig av hvordan kirken møter sine medlemmer gjennom gudstjenestene, trosopplæringen, de kirkelige handlingene og i kirkens diakonale arbeid. I et folkekirkeperspektiv er dessuten kirkens rolle som formidler av og aktør og arena for kultur og tradisjon et viktig innsatsområde. Med den selvstendigheten Den norske kirke nå har, ligger det til Den norske kirke selv å ta stilling til strategier og tiltak for å opprettholde og styrke Den norske kirke som folkekirke.

Budsjettforslag 2018

Post 70 Rammetilskudd til Den norske kirke

På posten budsjetteres statens tilskudd til driften av det nye rettssubjektet for Den norske kirke, dvs. kirkens prestetjeneste og kirkens regionale og nasjonale organer. I tillegg disponeres tilskuddet til trosopplæring, diakoni m.m. i Den norske kirkes menigheter. Det kan også ytes midler til andre kirkelige instanser og organisasjoner som kan bidra til å oppfylle målet med bevilgningen. Det er Kirkemøtet som disponerer tilskuddet og bestemmer prioritering og fordeling mellom formålene. Tilskuddet kan ikke nyttes til å avlaste kommunene for deres lovpålagte utgifter etter kirkeloven § 15.

I rammetilskuddet inngår kompensasjon for kirkens pensjonspremie til Statens pensjonskasse (SPK). For 2018 er kompensasjonen trappet opp med 3,1 mill. kroner som følge av at kirkens premie til SPK fra 2017 også omfatter pensjonspremie for de som blir pensjonert etter 1. januar 2017.

Forslaget til statstilskudd til Den norske kirke for 2018 må ses i sammenheng med den betydelige økningen i statstilskuddet for 2017. I budsjettforslaget for 2018 er det også tatt hensyn til at det foreligger rasjonaliseringspotensiale for kirken ved at 15 statskirkelige virksomheter ble slått sammen til én virksomhet i 2017.

Post 71 Tilskudd til Sjømannskirken – Norsk kirke i utlandet

Sjømannskirken ivaretar den kirkelige betjeningen av nordmenn i utlandet på vegne av Den norske kirke. Sjømannskirken har et nært samarbeid med Utenriksdepartementet for å yte bistand til nordmenn i utlandet.

I tillegg til statstilskuddet blir Sjømannskirkens virksomhet finansiert gjennom gaver fra private og tilskudd fra blant annet oljeselskap og rederinæringen. Sjømannskirkens hovedregnskap, som inkluderer alle personalutgifter, viste i 2016 samlede utgifter på 170 mill. kroner. I tillegg kommer utgifter ved utestasjonene.

Rapport 2016

Omtalen ovenfor under kap. 340, post 70 gjelder statens finansiering av Den norske kirke, blant annet prestetjenesten, sentrale og regionale organer (Kirkerådet og bispedømmerådene), trosopplæring m.m. Kommunene finansierer kirkens lokale virksomhet, blant annet drift og vedlikehold av kirkebyggene og gravplassene. Gjennomgangen nedenfor gjelder for kirkens virksomhet samlet sett og tar utgangspunkt i de målene som gjaldt for statens bevilgninger i 2016.

Den norske kirke skal være en landsdekkende, lokalt forankret folkekirke

Den norske kirke er organisert i om lag 1 200 sokn. Det holdes regelmessig gudstjenester i de nær 1 630 kirkebyggene som er knyttet til Den norske kirke. En landsdekkende prestetjeneste er en forutsetning for at Den norske kirke skal forbli en folkekirke. Antallet årsverk for prester har de senere årene ligger stabilt på om lag 1 250.

De kommunale bevilgningene til Den norske kirke disponeres av det kirkelige fellesrådet i kommunen. Fellesrådene har også andre inntekter, blant annet ved utleie av kirkebyggene og gjennom avgifter i forbindelse med gravplassforvaltningen.

Tabellen nedenfor viser utviklingen i fellesrådenes inntekter og utgifter fra 2015 til 2016. Oversikten er framstilt på bakgrunn av regnskapstall som fellesrådene har rapportert til Statistisk sentralbyrå.

Tabell 4.17 De kirkelige fellesrådenes inntekter og utgifter 2015–2016

(i mill. kroner)

2015

2016

Endring

i pst. 15/16

Driftsinntekter

4 559

4 494

-1,4

Driftsutgifter

4 373

4 372

0,0

Investeringsinntekter

1 016

946

-6,9

Investeringsutgifter

819

1 006

22,8

Som det framgår, ble driftsinntektene redusert med 65 mill. kroner fra 2015 til 2016, mens driftsutgiftene var uendret. Netto driftsresultat, som viser driftsoverskudd etter at renter og avdrag er betalt, var for fellesrådene samlet på 85 mill. kroner i 2016 mot 147 mill. kroner i 2015.

Av fellesrådenes driftsinntekter utgjorde de kommunale overføringene vel 3,0 mrd. kroner både i 2015 og 2016. Justert for et barnehagetilskudd på vel 70 mill. kroner, som fra 2016 ble overført fra Bergen kommune til et særskilt selskap og ikke lenger til fellesrådet, økte de kommunale overføringene til fellesrådene med 2,1 pst. fra 2015 til 2016. Til sammenligning ble lønns- og prisveksten i kommunesektoren for samme periode beregnet til 2,6 pst. I tillegg ble det overført 730 mill. kroner fra kommunene for dekning av fellesrådenes investeringsutgifter i 2016, mot 582 mill. kroner i 2015.

Under kap. 342 er det gitt en nærmere omtale av fellesrådenes drifts- og investeringsutgifter til kirkebyggene og gravplassene, jf. kap. 342, Rapport 2016.

Den norske kirke skal ha en oppslutning som bekrefter dens karakter som folkekirke

De mest brukte måltallene for oppslutningen om Den norske kirke som folkekirke, er utviklingen i antallet medlemmer i Den norske kirke, oppslutningen om kirkelige handlinger (dåp, konfirmasjon, vigsel og gravferd) samt antallet gudstjenester og gudstjenestedeltakelse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over utviklingen fra 2015 til 2016.

Tabell 4.18 Nøkkeltall for oppslutningen om Den norske kirke i 2016

2016

Endring fra 2015

Medlemmer og tilhørige i Dnk

3 758 070

-41 296

Andel av befolkningen

71,5

-1,1

Innmeldte

3 147

1 209

Utmeldte

41 024

25 538

Døpte

32 561

-1 555

Andel døpte av antall fødte

55,3

-2,5

Andel døpte av ettåringer der minst én forelder er medlem

76,7

1,0

Konfirmerte

37 420

-2 107

Andel konfirmerte av 15-åringer totalt

60,0

-1,5

Andel konfirmerte av 15-åringer som er medlem

85,0

-2,0

Kirkelige gravferder

36 150

-647

Andel kirkelige gravferder av døde

88,8

Deltakere på gudstjenester totalt

5 685 138

-84 894

Deltakere per gudstjeneste

90,9

-2,3

Kilde: SSB og kirken.no.

Som det framgår, var 71,5 pst. av befolkningen medlemmer av Den norske kirke i 2016. Dette er 90 000 færre enn for fire år siden, og 41 000 færre enn i 2015. Det høye antallet utmeldinger i 2016 skyldes trolig lanseringen av en elektronisk portal for inn- og utmelding i Den norske kirke. Den elektroniske løsningen er trolig også årsaken til at antallet innmeldinger gikk vesentlig opp sammenliknet med tidligere år.

Antallet deltakere på gudstjenester fortsetter å ha en svak nedadgående trend. I 2016 ble det avholdt over 62 000 gudstjenester med til sammen nærmere 5,7 mill. deltakere. Dette er nærmere 85 000 færre deltakere enn året før. Nedgangen i gudstjenestedeltakelsen gjelder først og fremst den tradisjonelle søn- og helligdagsgudstjenesten. Deltakelsen på gudstjenester utenom søn- og helligdager viste i 2016 for første gang på flere år en økning.

Statistikk fra SSB og kirkens medlemsregister viser i tillegg at det i 2016 ble gjennomført 36 000 gravferdsseremonier, som tilsvarer nærmere 90 pst. av alle gravferder, og i overkant av 7 500 vigsler.

Tallene ovenfor bekrefter at Den norske kirke fortsatt har stor oppslutning, men at oppslutningen etter noen variabler viser svak nedgang.

Den norske kirke er karakterisert som folkekirke også gjennom den kulturhistorien kirken er en tradisjonsbærer av, og gjennom de kunst- og kulturuttrykkene kirken formidler. Omfanget av profesjonelt og frivillig arbeid innen blant annet diakonale tiltak og kulturarrangementer for barn, ungdom, voksne og eldre er betydelig. I 2016 ble det arrangert over 10 000 konserter og nærmere 3 000 andre kulturarrangementer i kirkene, med totalt over 1,7 millioner besøkende. I tillegg har Den norske kirke bortimot 2 000 kor med nærmere 36 000 medlemmer, og tallet på frivillige medarbeidere totalt var i 2016 passert 93 000. Antallet har vært jevnt økende de siste fem årene. Det samme har antallet deltakere på konserter og kulturarrangementer.

Den norske kirke skal formidle evangelisk-luthersk tro og tradisjon og tilby trosopplæring til alle døpte barn

Kirkens formidling av evangelisk-luthersk tro og tradisjon er i særlig grad et ansvar for kirkens prester. Dette skjer blant annet ved gudstjenestene, under de kirkelige handlingene og ved annet forkynnende arbeid. For å bedre balansere forholdet mellom arbeid og fritid inngikk departementet høsten 2015 ny arbeidstidsavtale for prestene, med utløp 31. desember 2016. Mens prestenes arbeidstid tidligere ikke var timeregulert, ble den ved arbeidstidsavtalen satt til 35,5 timer per uke for de fleste prestene. Det ble i forbindelse med avtalen reist spørsmål om den ville gi uheldige konsekvenser for det kirkelige tjenestetilbudet. Gudstjenestetall m.m. for 2016, jf. tabellen over, viser at dette ikke synes å ha skjedd.

Trosopplæringsreformen, som innebærer et systematisk og sammenhengende trosopplæringstilbud til alle døpte fram til fylte 18 år, er videreført i 2016. Alle landets menigheter er innlemmet i reformen og mottar midler bevilget under kap. 340, post 70 for å tilby trosopplæring. Ifølge Kirkerådet er det i gjennomsnitt etablert 13,5 tiltak per menighet, med en gjennomsnittlig oppslutning fra målgruppen på 33 pst.

Den norske kirke skal være organisert i samsvar med demokratiske prinsipper og verdier

Det kirkelige demokratiet er basert på dåpen som eneste vilkår for medlemskap, stemmerett og valgbarhet. Medlemmer som i valgåret vil ha fylt 15 år, har stemmerett, mens man må være stemmeberettiget og ha fylt 18 år for å være valgbar. Valgperioden er fire år, og valgordningene, som ble endret i 2012 for å sikre sterkere demokratisk legitimitet og forankring hos kirkemedlemmene, består i dag av en kombinasjon av direkte og indirekte valg.

Direkte valg av leke medlemmer til bispedømmerådene og valg til menighetsråd faller i tid og sted sammen med valgene til fylkesting og kommunestyrer. Neste gang det avholdes valg er dermed i 2019. Kirkemøtet, som er det øverste demokratisk valgte organ i Den norske kirke, består i all hovedsak av medlemmene i de elleve bispedømmerådene. Kirkemøtet velger et Kirkeråd, som har ansvar for det forberedende og iverksettende arbeidet og for øvrig leder arbeidet mellom Kirkemøtets samlinger.

Kirkemøtet 2016–2020 består av 53 pst. kvinner, mens gjennomsnittsalderen på samtlige delegater er 47 år.

Kap. 3340 Den norske kirke

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

49 851

02

Inntekter ved oppdrag

28 367

Sum kap. 3340

78 218

Som følge av utskillingen av Den norske kirke fra staten 1. januar 2017 er det ikke ført opp bevilgningsforslag for 2017 og 2018.

Kap. 341 Tilskudd til trossamfunn m.m.

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

70

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning

291 405

332 244

346 251

75

Tilskudd til private kirkebygg

4 972

78

Ymse faste tiltak

11 496

11 990

12 210

Sum kap. 0341

307 873

344 234

358 461

Innledning

Kapitlet omfatter i første rekke de lovregulerte tilskuddene til tros- og livssynssamfunn utenom Den norske kirke, jf. post 70 og lov 13. juni 1969 nr. 25 om trudomssamfunn og ymist anna og lov 12. juni 1981 nr. 64 om tilskott til livssynssamfunn. Etter dagens lov- og regelverk får samfunnene tilskudd fra både stat og kommune som omtrent svarer til henholdsvis statens og kommunenes budsjetterte utgifter til Den norske kirke, målt per medlem. I tillegg gis det fra kapitlet driftstilskudd til paraplyorganisasjoner for tros- og livssynssamfunn og til tros- og livssynsdialog. Tilskudd til privateide kirkebygg på post 75 er avviklet.

Mål for 2018

Følgende mål er lagt til grunn for bevilgningene under kapitlet:

å støtte tros- og livssynsmessig virksomhet utenom Den norske kirke

å støtte dialog og samarbeid mellom tros- og livssynssamfunnene

å bidra til offentlig debatt og kunnskapsutvikling om tros- og livssynspolitiske spørsmål

Ny lovgivning

Gjennom Grunnloven § 16 har staten forpliktet seg til å understøtte Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn. Statens aktive tros- og livssynspolitikk har først og fremst som formål å bidra til at tros- og livssynsfriheten skal kunne utøves i praksis. Dette innebærer en tilrettelegging både materielt sett gjennom tilskudd og ved rettslig regulering.

Siden dagens trossamfunnslov ble vedtatt i 1969 har det skjedd vesentlige samfunnsmessige og rettslige endringer av betydning for hvordan staten økonomisk og rettslig skal legge til rette for tros- og livssynsutøvelse. Blant annet har det religiøse og kulturelle mangfoldet i samfunnet økt betydelig. Tros- og livssynsmangfoldet har medført at det i dag er nær 800 tros- og livssynssamfunn som mottar tilskudd fra stat og kommune, mot 500 for femten år siden. I den samme perioden har antallet tilskuddstellende medlemmer i samfunnene doblet seg – fra 300 000 til mer enn 600 000. Andelen av befolkningen som ikke regner seg som religiøse, eller som ikke har en tilknytning til et bestemt tros- eller livssynssamfunn, er også økende.

Lovgivningen og tilskuddsordningene er ikke godt nok tilpasset dette mangfoldet og bør forenkles og fornyes. I tillegg bør lovgivningen endres slik at den i større grad likebehandler tros- og livssynssamfunnene, inkludert Den norske kirke.

I forslaget til felles lov for tros- og livssynssamfunn som departementet nylig har sendt på høring, samles den rettslige reguleringen og tilskuddene som i dag er fordelt på to lover og tre tilskuddsordninger for samfunn utenom Den norske kirke, i én lov og én ordning. Departementet foreslår i tillegg at kommunenes ansvar for tilskudd til tros- og livssynssamfunn utenom Den norske kirke overtas av staten. Dette er grep som vil gi forenklingsgevinster både for det offentlige og tros- og livssynssamfunnene. Av forenklings- og effektiviseringshensyn foreslår departementet også at tros- og livssynssamfunn må ha minst 500 medlemmer over 15 år for å kunne få tilskudd.

Tros- og livssynsfellesskap gir mening, tilhørighet og identitet til mange mennesker. Organisert tros- og livssynsutøvelse gir møteplasser som kan bidra til trivsel, læring og demokratibygging, samt arenaer for samtaler om tro, tvil og etikk som er grunnleggende for den enkelte og for samfunnet. Mange tros- og livssynssamfunn bidrar dessuten med rammer for ritualer i viktige livsfaser. Økonomisk støtte til et mangfold av tros- og livssynssamfunn kan være et bidrag til en bedre offentlig samtale om hva slags samfunn vi er og skal være.

Tros- og livssynsmessig virksomhet kan imidlertid også være konfliktskapende og bidra til å svekke oppslutningen om fellesskapets normer og verdier. I departementets lovforslag presiseres det gjeldende kravet om at tros- og livssynssamfunn som mottar tilskudd, ikke skal krenke «rett og moral» eller «rett og sømd». Kravet om at tros- og livssynssamfunn skal følge norsk lov er tydeliggjort. Også andre forhold, for eksempel oppfordring eller støtte til handlinger som alvorlig krenker andres rettigheter og friheter, skal etter forslaget kunne føre til tap av tilskudd. Barns rettigheter er særlig løftet fram. Tilskuddsvilkårene som foreslås, skal også gjelde for Den norske kirke.

Departementet mener at et lovmessig hinder mot uønsket utenlandsk finansiering av tros- og livssynsamfunn i Norge, best kan etableres ved å stille som vilkår for tilskudd at samfunnene ikke kan ta imot støtte fra stater som ikke praktiserer tros- og livssynsfrihet.

Tros- og livssynsdialog

En økende bevissthet om tros- og livssynsmangfoldet synliggjør også viktige samfunnsutfordringer. Det er behov for å skape inkluderende fellesskap og forebygge utenforskap og parallellsamfunn. På tros- og livssynsområdet er dialog et viktig verktøy for å bygge felleskap på tvers av skillelinjer og en viktig kilde til kunnskap om andre tros- og livssynstradisjoner. Dialogen kan også være konfliktdempende og minske fordommer og polarisering med bakgrunn i oppfatninger om, eller på grunnlag av, tro eller livssyn.

Budsjettforslag 2018

Post 70 Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning

Tilskuddet til tros- og livssynssamfunn utenom Den norske kirke gis som et kronebeløp per medlem, basert på statens budsjetterte utgifter til Den norske kirke per kirkemedlem. Utgifter til Den norske kirke som gjelder alle innbyggere, inngår ikke i tilskuddssatsen. Bevilgningsbehovet på posten bestemmes dermed av tre faktorer: Statens budsjetterte utgifter til Den norske kirke, antallet medlemmer i Den norske kirke og antallet medlemmer i vedkommende samfunn. I bevilgningsforslaget for 2018 er det tatt hensyn til at antallet medlemmer i tros- og livssynssamfunn utenom Den norske kirke ventes å stige.

Størstedelen av beregningsgrunnlaget for tilskuddssatsen for 2018 består av statens budsjetterte utgifter under kap. 340, post 70. I beregningsgrunnlaget for 2018 er det som i 2017 gjort fradrag for en andel av statens tilskudd til dekning av kirkens pensjonspremie og for den delen av tilskuddet til Den norske kirke som følger av at prestenes tjenesteboligordning ble avviklet i 2015.

I høringsutkastet til ny lov om tros- og livssynssamfunn er det tatt opp forslag om endringer i dagens tilskuddsordninger, jf. omtalen av høringssaken under kap. 340.

Post 78 Ymse faste tiltak

På posten gis det driftstilskudd til dialog- og paraplyorganisasjoner på tros- og livssynsfeltet. Organisasjonene er sammenslutninger av ulike tros- og livssynssamfunn og er i seg selv viktige bidrag til tros- og livssynsdialogen. Et særtrekk ved den norske tros- og livssynsdialogen er at den omfatter både religioner og sekulære livssyn. Organisasjonene bidrar til samarbeid på tvers av religioner og livssyn og er dialogpartnere for myndighetene i spørsmål som berører tros- og livssynssamfunnene. Driftsstøtten knytter seg særlig til de oppgavene organisasjonene har som brobyggere overfor ulike tros- og livssynssamfunn, andre organisasjoner på tros- og livssynsfeltet, sivilsamfunnet og det offentlige. Driftstilskuddet til Samarbeidsrådet for tros- og livssynssamfunn og Norges Kristne Råd foreslås videreført i 2018, men ikke driftstilskuddet til Islamsk Råd Norge. Med bakgrunn i forutsetningene for driftstilskuddet er også halvparten av tilskuddet til Islamsk Råd Norge for 2017 holdt tilbake. Departementet vil komme tilbake til dette på egnet måte.

På posten tildeles også enkelttilskudd til dialogformål, offentlig debatt og kunnskapsutvikling på tros- og livssynsfeltet, etter forutgående utlysning og søknadsbehandling. Avsetningen er foreslått økt med 1,4 mill. kroner for 2018.

I tillegg omfatter posten tilskudd til kurstilbudet «Å være religiøs leder i det norske samfunnet» ved Det teologiske fakultetet ved Universitetet i Oslo. Kurset er rettet mot religiøse ledere med utenlandsk bakgrunn i Norge.

Bevilgningen på posten er budsjettert med slik fordeling som framgår av vedlegg 1.

Rapport 2016

Hovedmålet for bevilgningene i 2016 var å støtte tros- og livssynsmessig virksomhet utenom Den norske kirke. Videre var det et mål å støtte dialog og samarbeid mellom tros- og livssynssamfunnene og tiltak som bidrar til å forebygge radikalisering.

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn

I 2016 ble det utbetalt 291,4 mill. kroner i statlig tilskudd til tros- og livssynssamfunn utenom Den norske kirke. Satsen som ble brukt for beregning av statstilskudd for 2016, var 472 kroner per medlem. Om lag 780 tros- og livssynssamfunn fremmet krav om tilskudd for i alt 622 000 tilskuddstellende medlemmer i 2016. Tilskuddsberettigede tros- og livssynssamfunn mottar tilskudd både fra staten og kommunene. Det samlede kommunale tilskuddet utgjør som regel et noe høyere beløp enn det statlige tilskuddet.

Tabell 4.19 Medlemmer i tros- og livssynssamfunn utenom Den norske kirke fordelt på religion/livssyn1

2006

2010

2016

Medlemstall

Pst.

Medlemstall

Pst.

Medlemstall

Pst.

Buddhisme

9 934

2,6

13 376

3,0

18 817

3,0

Islam

72 023

18,8

98 953

22,0

148 189

23,8

Kristendom

216 141

56,4

245 664

54,6

349 083

56,1

Andre religioner

8 141

2,1

8 992

2,0

16 195

2,6

Livssynssamfunn

77 271

20,1

82 890

18,4

89 758

14,4

Totalt

383 510

100,0

449 875

100,0

622 042

100,0

¹ Tabellen omfatter kun tilskuddstellende medlemmer i tros- og livssynssamfunnene.

Kilde: Statistisk sentralbyrå.

Tilskudd til privateide kirkebygg

Kulturdepartementet mottok 19 søknader om tilskudd til privateide kirkebygg. 13 søkere fra ti fylker oppfylte tilskuddskravene. Det ble til sammen utbetalt 5 mill. kroner.

Tros- og livssynsdialog

Departementet ga i 2016 driftstilskudd til Samarbeidsrådet for tros- og livssynssamfunn, Norges Kristne Råd og Islamsk Råd Norge, i alt 7,7 mill. kroner. Islamsk Råd Norge fikk opprinnelig økt driftstilskudd til styrking av sekretariatet for 2016, men 480 000 kroner ble holdt tilbake på bakgrunn av forsinkelser i ansettelsesprosessen. I tillegg er det utbetalt ca. 3,1 mill. kroner til tolv konkrete dialogtiltak etter søknad.

Kap. 342 Kirkebygg og gravplasser

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Driftsutgifter

64 035

66 151

66 741

60

Rentekompensasjon – kirkebygg, kan overføres

43 566

33 708

33 341

70

Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser

15 036

44 560

19 990

71

Tilskudd til regionale pilegrimssentre

5 682

5 800

Sum kap. 0342

122 637

150 101

125 872

Innledning

Kapitlet omfatter i første rekke statens bevilgninger til Nidarosdomen og Erkebispegården. Bygningsanlegget forvaltes av Nidaros domkirkes restaureringsarbeider. Fra kapitlet gis også tilskudd til kirkebygg under rentekompensasjonsordningen for kirkebygg, tilskudd til sentrale tiltak for å styrke den lokale forvaltningen av kirkebyggene og gravplassene, tilskudd til regionale pilegrimssentre og tilskudd til vedlikehold av utenlandske krigsgraver i Norge.

I 2017 ble det på post 70 gitt et særskilt tilskudd på 25 mill. kroner til istandsetting av ni kirkebygg som en del av tiltakspakken mot økt ledighet.

Mål for 2018

Nidarosdomen og Erkebispegården skal planmessig sikres, vedlikeholdes og restaureres basert på forskning og etter gjeldende internasjonale restaureringsprinsipper.

Nidarosdomens og Erkebispegårdens historie skal formidles til publikum. Formidlingen skal skape refleksjon og forståelse, ta i bruk moderne metoder og være tilpasset ulike målgrupper.

NDR skal opprettholde og videreutvikle sin posisjon som et nasjonalt kompetansesenter for restaurering av verneverdige bygninger i stein.

Pilegrimssatsingen skal bidra til verdiskaping og positiv utvikling langs St. Olavsveiene til Trondheim. Den skal ha en tydelig kirkelig forankring og samtidig være åpen og inkluderende for mennesker med ulik tro, kultur og tradisjon.

Gravplassene skal holdes i hevd og forvaltes med den verdighet som deres egenart tilsier.

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider

Den fremste oppgaven til Nidaros domkirkes restaureringsarbeider (NDR) er å ivareta det bygningsmessige vedlikeholdet av Nidaros domkirke. Restaureringen av domkirken ble påbegynt i 1869 og ble regnet som avsluttet i 2001. Det antikvariske vedlikeholdet er en kontinuerlig utfordring. Vedlikeholdsbehovet ved en steinkirke er ofte en følge av temperaturskiftninger og luftforurensing, og det pågår en stadig utskifting av stein i ulike deler av bygget. Steinene som gjennom årene har vært benyttet i restaureringen, har hatt ulik kvalitet, og noen sorter brytes raskere ned enn andre.

Det største bygningsprosjektet ved kirken er istandsettingen av Kongeinngangen på Nidarosdomens sørside. I Erkebispegården er det i første rekke en av trebygningene – Artilleribygningen – som representerer den største vedlikeholdsutfordringen. Istandsetting av bygningen er kommet langt.

NDR skal formidle domkirkens og Erkebispegårdens historie til et bredt publikum. Turisttilstrømningen er stor, og NDR legger stor vekt på kontakt med barnehager og skoler, som hyppig er på besøk.

I 2016 ble Nasjonalt pilegrimssenter lagt til Nidaros domkirkes restaureringsarbeider. Pilegrimssatsingen skal stimulere til pilegrimsvandring og legge forholdene bedre til rette for de som ønsker å gå pilegrimsleden fra Oslo til Trondheim, blant annet gjennom merking av leden. De fem pilegrimssentrene langs leden som mottar tilskudd til driften, samarbeider om prosjekter og tiltak i kontakt med senteret i Trondheim. En nasjonal plan for pilegrimsarbeidet er under utarbeidelse. Antallet som går pilegrimsleden er økende, men fortsatt på et beskjedent nivå. En hovedutfordring i pilegrimsarbeidet er å kunne tilby egnede og rimelige overnattingssteder og å få til et tettere samarbeid med lokalt næringsliv langs leden.

Kirkebyggene og gravplassene

De fleste kirkebyggene i landet tilhører Den norske kirke. Mange av kirkebyggene har en nasjonal verdi gjennom sin alder og kulturhistoriske betydning. Av Den norske kirkes nær 1 630 kirkebygg er i underkant av 1 000 regnet som kulturhistorisk verdifulle. Kommunen har ansvaret for kirkebyggenes drift og vedlikehold. Den sentrale utfordringen på området er det betydelige vedlikeholdsetterslepet som preger mange kirkebygg.

De offentlige gravplassene forvaltes i dag av de kirkelige fellesrådene på vegne av fellesskapet. Brukerundersøkelser viser generell stor tilfredshet med hvordan gravplassene blir forvaltet. Om forvaltningsansvaret på området fortsatt bør ligge til en kirkelig myndighet eller overføres til kommunen, er blant de spørsmålene som tas opp i høringsutkastet til ny lov om tros- og livssynssamfunn. Med visse justeringer går departementet inn for at dagens bestemmelser om kirkelig forvaltningsansvar føres videre.

Budsjettforslag 2018

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten skal dekke driftsutgiftene for Nidaros domkirkes restaureringsarbeider. Bevilgningsforslaget for 2018 er omtrent på samme nivå som i 2017.

Driftsutgiftene på posten er delvis finansiert gjennom salgs- og billettinntekter, jf. kap. 3342, postene 01 og 02.

Post 01 kan overskrides med samme beløp som virksomheten får i merinntekter under kap. 3342, postene 01 og 02, jf. forslag til vedtak II.

Post 60 Rentekompensasjon – kirkebygg, kan overføres

Rentekompensasjonsordningen for istandsetting av kirkebygg skal stimulere til økt sikring og bevaring av kirkebyggene, kirkenes utsmykning og inventar. Ordningen omfatter alle kirkebygg i Den norske kirke. Fredete og verneverdige kirker har prioritet. Rentekompensasjonsordningen forvaltes av Husbanken og har vært virksom siden budsjettåret 2005.

For budsjettåret 2017 ble investeringsrammen satt til 1 mrd. kroner. Per 15. september 2017 er det gitt tilsagn om rentekompensasjon for 97,6 mill. kroner under denne rammen. Erfaringsmessig fordeler søknadene seg relativt jevnt utover året, men med flest søknader mot slutten av året. Det er ikke foreslått ny investeringsramme for 2018.

Bevilgningen på posten skal dekke de beregnede renteutgiftene på investeringskostnadene som det er gitt tilsagn om kompensasjon for i perioden 2005–2017.

Post 70 Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser

Ved tilskudd fra Kulturdepartementet har Arbeidsgiverorganisasjon for kirkelige virksomheter (KA) gjennom flere år bygget opp et nasjonalt kompetansemiljø som bistår menigheter, fellesråd og kommuner i forvaltningen av kirkebyggene i Den norske kirke. Tilskuddet benyttes blant annet til dokumentasjon av kirkebyggene, driften av kirkebyggdatabasen (nøkkelopplysninger om det enkelte kirkebygget), og kurs og veiledningsmateriell innen brann- og innbruddsforebyggende tiltak, energibruk og andre miljøtiltak. Rundt 12 mill. kroner er budsjettert for tildeling til KAs oppgaver innen kirkebyggfeltet.

På posten er det satt av om lag 4 mill. kroner til bispedømmerådenes oppgaver innen gravplassforvaltningen, det samme som i 2017.

Staten har ansvar for å forvalte og vedlikeholde de 28 000 utenlandske krigsgravene i Norge. Utgiftene til vedlikeholdet dekkes av staten på post 70 gjennom tilskudd til de lokale gravplassmyndighetene. I mange lokalsamfunn er krigsgravene viktige steder for minnemarkeringer og kunnskapsoverføring. Det samlede tilskuddet er budsjettert med om lag 2,5 mill. kroner. Falstadsenteret får et fast tilskudd på rundt 450.000 kroner for registrering og formidling av dokumentasjon om krigsgravene, jf. nettstedet krigsgraver.no som har informasjon om krigsgravlagte i Norge.

Post 71 Tilskudd til regionale pilegrimssentre

Tilskuddet forvaltes av Nasjonalt pilegrimssenter ved Nidaros domkirkes restaureringsarbeider. Formålet med tilskuddet er å stimulere pilegrimssatsingens fire arbeidsområder: miljø, næring, kirke og kultur. Innsatsen skal rettes inn mot de godkjente pilegrimsledene.

Rapport 2016

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider

I 2016 fortsatte NDR med restaureringen av Kongeinngangen på Nidarosdomens søndre fasade. Arbeidene ble påbegynt i 2010 og er planlagt ferdigstilt i 2020. Totalrehabiliteringen av Artilleribygningen i Erkebispegården ble gjenopptatt mot slutten av 2016 etter en midlertidig stans i arbeidet. Som nasjonalt kompetansesenter for restaurering av verneverdige bygninger i stein har NDR i 2016 bistått andre bygningsforvaltere med sin kompetanse og påtatt seg eksterne restaureringsprosjekter.

NDR forestår et variert formidlingsarbeid overfor besøkende til Nidaros domkirke og Erkebispegården. Det er utarbeidet en plan for digital formidling som også omhandler nettbasert formidling. I 2016 ble det solgt 202 000 billetter til domkirken, Museet Erkebispegården og til Riksregalieutstillingen. Totalt var det om lag 450 000 besøkende i domkirken i 2016, noe som er en økning på 55 000 fra 2015. Tallet inkluderer deltakere på konserter og gudstjenester.

NDR overtok ansvaret for Nasjonalt Pilegrimssenter fra juli 2016. Interessen for pilegrimsarbeid og pilegrimsvandringer er økende. Antallet langvandrere (fra Oslo til Trondheim) har økt fra ca. 20 i 2010 til ca. 400 i 2016. Antall overnattingsdøgn på Gudbrandsdalsleden og St. Olavsleden har økt med 73 pst. de to siste årene. Tallene bekrefter en stigende interesse for pilegrimsvandring. Pilegrimssenteret rapporterer dessuten at det er godt samarbeid med reiselivsnæringen, noe som er gunstig for markedsføring av ledene.

Kirkebyggene

Tilstandsundersøkelser viser at mange av kirkebyggene har et betydelig vedlikeholdsetterslep, og at dette også gjelder for mange av de kulturhistorisk verdifulle kirkebyggene. Den samlede innsatsen for å ivareta kirkebyggene har likevel vært betydelig i senere år.

Årlige investeringsutgifter i kirkebyggene har de siste årene vært på 500–600 mill. kroner. I 2016 var investeringene på 630 mill. kroner, mens utgiftene til løpende vedlikehold var på 118 mill. kroner. Dette er høyere enn gjennomsnittet for de siste fem årene.

I perioden 2005–2017 har investeringsrammen under rentekompensasjonsordningen for kirkebygg blitt utvidet flere ganger. I perioden er det gitt tilsagn om rentekompensasjon for prosjekter med en samlet investeringsramme på 3,8 mrd. kroner.

Investeringsrammen for rentekompensasjonsordningen for istandsetting av kirkebygg var i 2016 på 750 mill. kroner. Det ble gitt tilsagn for 370 mill. kroner. Fra ordningens begynnelse i 2005 til 15. september 2017 er det gitt tilsagn om rentekompensasjon til prosjekter i 906 kirker i 333 kommuner.

Gravplassene

Finansieringen av gravplassforvaltningen, som de kirkelige fellesrådene i kommunene har ansvaret for, skjer gjennom kommunale bevilgninger og ved brukerbetalinger. I 2016 var samlede driftsutgifter for gravplassforvaltningen på 776 mill. kroner mot 723 mill. kroner i 2015. Om lag 35 pst. av utgiftene i 2016 ble finansiert ved brukerbetalinger. I tillegg utgjorde investeringsutgiftene i 2016, blant annet til utbedring og utvidelse av gravlunder, om lag 333 mill. kroner.

Vedlikehold av krigsgraver

Departementet gjennomfører jevnlig inspeksjonsreiser til krigsgravplassene i Norge. Fra inspeksjonene rapporteres det om et jevnt over godt vedlikehold. Norske krigsgraver i utlandet blir vedlikeholdt og ivaretatt etter avtale med Commonwealth War Graves Commission.

Det store flertallet av krigsgraver i Norge er lokalisert i Oslo, Bergen, Trondheim, Narvik, Alstahaug og Saltdal. Kommunene rapporterer årlig til departementet om virksomheten. I 2016 var tilskuddet til kirkelige fellesråd og kommuner for vedlikehold av krigsgraver på 2,3 mill. kroner. På Tjøtta sovjetiske krigsgravplass i Alstahaug kommune har en større oppgradering, som blant annet omfatter merking av gravene, blitt sluttført i 2016.

Kap. 3342 Kirkebygg og gravplasser

(i 1 000 kr)

Post

Betegnelse

Regnskap 2016

Saldert budsjett 2017

Forslag 2018

01

Ymse inntekter

26 097

19 086

19 601

02

Leieinntekter m.m.

5 037

3 781

3 883

Sum kap. 3342

31 134

22 867

23 484

Post 01 Ymse inntekter

Posten gjelder i hovedsak salgs- og billettinntekter og refusjon for oppgaver som NDR utfører for andre, jf. kap. 342, post 01.

Post 02 Leieinntekter m.m.

Posten gjelder i hovedsak inntekter fra utleie i Erkebispegården, jf. kap. 342, post 01.

Opplysningsvesenets fond

Innledning

Opplysningsvesenets fond består av den gjenværende delen av de eiendommene som i Grunnloven § 116 er omtalt som ‘det gods som er benefisert geistligheden’. Dette er eiendommer som tidligere tjente som underhold for prestene. Fondet ble opprettet ved lov i 1821 og er i dag regulert i lov 7. juni 1996 nr. 33 Om Opplysningsvesenets fond. Fondets verdier er utviklet ved fradelinger og salg fra de opprinnelige prestegårdene. I tillegg til eiendommer har fondet en finanskapital som er kommet til ved aktiv forvaltning av salgssummene.

Fondet har i dag eiendommer i de fleste av landets kommuner, fordelt på presteboliger, jord- og skogbrukseiendommer, festetomter, næringseiendommer og kontoreiendommer. Det samlede arealet skog er på om lag 900 000 dekar, hvorav rundt halvparten er produktiv skog. Under fondet er det rundt 130 jordleiebruk. Fondet har om lag 6 800 festekontrakter, hvorav de fleste gjelder festetomter til boligformål. Fondets bygningsmasse har et samlet bruttoareal på 252 000 m², fordelt på godt over 1 400 bygninger (boliger, driftsbygninger, stabbur m.m.). Et stort antall bygninger har kulturhistorisk verdi. 312 bygninger er fredet. Fondet er landets nest største eier av fredete bygg.

Opplysningsvesenets fond er et eget rettssubjekt som eier de eiendommer og den finanskapital det består av. Fondet forvaltes av Kongen. Kongens myndighet er delegert til departementet. Den daglige forvaltningen av fondet er lagt til et forvaltningsorgan med om lag 70 ansatte og eget styre oppnevnt av departementet.

Lovverket setter rammer for anvendelsen av fondets midler. Den årlige direkteavkastningen fra eiendommene og finanskapitalen skal dekke fondets utgifter og kan ellers legges til kapitalen, til disposisjonsfond eller gis til kirkelige formål. Sentrale retningslinjer for forvaltningen er nedfelt i ulike stortingsdokumenter, særlig St.meld. nr. 64 (1984–1985) Forvaltningen av Opplysningsvesenets fonds eiendommer og Ot.prp. nr. 68 (1994–1995) Om lov om Opplysningsvesenets fond.

Fondets formue, vurdert etter neddiskonterte estimater for framtidige inn- og utbetalinger (nåverdimetoden) er vurdert til 4,7 mrd. kroner, hvorav 2,9 mrd. kroner er eiendommer og 1,8 mrd. kroner er finanskapital. Fondet har over tid etablert en konsernstruktur med hel- og deleide datterselskaper, hovedsakelig innenfor eiendomsutvikling og småkraft.

Fondets bidrag til Den norske kirke

Fondet har fra sin opprinnelse hatt som hovedoppgave å holde tjenesteboliger for prestene. Prestenes boplikt ble avviklet 1. september 2015, men prestene kunne velge fortsatt å bo i tjenesteboligen inntil de skiftet stilling. Fondets utgifter til presteboligene er langt større enn det prestene betaler i husleie. Fondets utgifter til presteboligene er dermed en økonomisk fordel for Den norske kirke. Fra fondet gis det dessuten et årlig tilskudd på rundt 25 mill. kroner til Kirkemøtets disposisjon til felleskirkelige tiltak, foruten tilskudd til kirkens IKT-tjenester.

Mål 2018

Hovedmålet er å bevare og øke fondets verdier og forvalte disse til beste for Den norske kirke. Forvaltningen skal skje på en forretningsmessig og etisk forsvarlig måte og gi tilfredsstillende avkastning med moderat risiko.

Fondets årlige bidrag til Den norske kirke kommer i tillegg til bevilgningene til Den norske kirke over statsbudsjettet og kommunebudsjettene. Det er et mål å øke fondets bidrag til kirkelige formål.

Utfordringer og strategier

Kontrakts- og kapitalforvaltningen, skog- og jordbruksforvaltningen, driften av kontoreiendommer til kirkelig bruk og vedlikeholdet av fondets bygninger, herunder presteboliger, er ressurskrevende. Vedlikeholdsetterslepet på fondets bygninger, også presteboligene, er betydelig. Som følge av avviklingen av prestenes boplikt, vil mange av presteboligene bli solgt. Boliger med en særlig kirke- og kulturhistorisk verdi er aktuelle å beholde i fondets eie og skal sikres som levende kulturminner, helst som bolig for prest. For å unngå at avviklingen av prestenes boplikt vanskeliggjør rekrutteringen til prestestillinger i visse områder, skal fondet kunne tilby tjenestebolig i slike områder.

De løpende inntektene fra eiendommene er ikke tilstrekkelige til å bekoste fondets utgifter til eiendommene. Fondets grunnkapital kan ikke brukes opp, og verdier kan ikke gis bort. Dette betyr blant annet at fondet ikke kan selge eiendommer til lavere pris enn markedspris (eventuelt konsesjonspris) eller tilby festeavgifter og innløsningspriser for bolig- og fritidstomter som er gunstigere enn det som følger av tomtefesteloven og den enkelte festekontrakten.

Festeinntektene og finansinntektene er fondets største inntektskilder. For å motvirke fondets avhengighet av finansinntektene, har det i flere år vært arbeidet systematisk med verdiskaping og bedre utnyttelse av de verdiene som fondets eiendommer representerer. Gjennom en mer aktiv eiendomsforvaltning er det tatt initiativ til omregulering av tomter og deltakelse i utbyggingsprosjekter til blant annet bolig-, nærings- og småkraftformål. Deler av fondets eiendeler er overført til heleide selskaper under fondet, organisert etter forretningsområder, blant annet skog og småkraft, som på forretningsmessige vilkår utvikler kommersielle satsinger. Forretningsområdene er i ulik grad eksponert for risiko av strategisk, operasjonell og finansiell art.

Det er en utfordring å sikre en bedre balanse mellom fondets løpende inntekter og løpende utgiftsforpliktelser. Å redusere forvaltningskostnadene er en prioritert oppgave framover.

Det underliggende eierskapet til Opplysningsvesenets fond har lenge vært regnet som uavklart. Lovavdelingen i Justis- og beredskapsdepartementet har etter en gjennomgang av rettskilder, fondets opprinnelse m.m. konkludert med at staten er eier av fondet. Den norske kirke v/Kirkemøtet har tidligere uttalt at Opplysningsvesenets fond er å betrakte som et kirkelig fond. Den rettslige selvstendiggjøringen av Den norske kirke fra 1. januar 2017 har aktualisert spørsmålet om fondet bør overføres til Den norske kirke. Departementet vil komme tilbake til saken i en egen stortingsmelding om Opplysningsvesenets fond.

Rapport 2016

Fondets årsresultat i 2016 var på 114,4 mill. kroner, mot et resultat i 2015 på 151 mill. kroner. Resultatnedgangen skyldes i det vesentlige lavere inntekter fra salg av eiendom, reduserte driftsinntekter og et svakere finansresultat i 2016 enn i 2015.

Eiendom

Netto gevinst ved salg av eiendom var på 116,4 mill. kroner i 2016, mot 184 mill. kroner i 2015. Driftsresultatet eksklusive salg av eiendom, var negativt med 87 mill. kroner i 2016. Til sammenlikning var driftsresultatet negativt med 114,5 mill. kroner i 2015.

Driftsinntekter fra tomtefeste var på 107,7 mill. kroner i 2016. Festere av boligtomt har anledning til å kjøpe (innløse) tomten. Innløsningstakten og salgsinntektene har gått noe ned i 2016 sammenliknet med 2015.

Det ble i 2016 brukt 80 mill. kroner på drift, vedlikehold, rehabilitering og oppgradering av presteboliger i fondets eie. Det ble kjøpt tre nye boliger i 2016 og solgt 25 boliger.

Finansforvaltningen

Netto finansinntekter utgjorde 77 mill. kroner i 2016, inklusive renteinntekter og aksjeutbytte, mot 81 mill. kroner i 2015 og 174 mill. kroner i 2014.

Etter en gjennomgang av finansporteføljen er deler av porteføljen nå plassert i en kjerneportefølje, en annen del i en avviklingsporteefølje. Kjerneporteføljen hadde en samlet verdijustert avkastning i 2016 på 3,13 pst., som er 0,5 pst. svakere enn indeks. Avviklingsporteføljen ble redusert med 252 mill. kroner i løpet av 2016, med et bokført tap på 75 mill. kroner. Departementet har fastsatt avkastningskravet på finanskapitalen til 3 pst. over risikofri rente. Ved utgangen av 2016 hadde fondet en kursreserve på 78 mill. kroner.

Forvaltningsutgiftene

Forvaltningsutgiftene for fondet, dvs. refusjon for forvaltningsorganets utgifter på 83 mill. kroner og betalingen til eksterne tjenesteleverandører og finansforvaltere, var på 110 mill. kroner i 2016. Til sammenligning var disse utgiftene 115 mill. kroner i 2015.

Fra 2014 til 2016 økte forvaltningsorganets utgifter nominelt med 20 mill. kroner. Dette har bakgrunn i at fondet har tatt tilbake oppgaver som har vært lagt ut til eksterne tjenesteleverandører, og at det er bygget opp kompetanse i organisasjonen blant annet innenfor compliance-funksjonen. Hensikten er å redusere kostnader på sikt og bygge opp fondets organisasjon med egen kompetanse.

Resultatregnskapet – disponering av årsresultatet

Tabellen nedenfor viser resultatregnskapet for Opplysningsvesenets fond i 2015 og 2016.

Tabell 4.20 Resultat for Opplysningsvesenets fond 2015 og 2016

(i 1 000 kr)

2015

2016

Salgsinntekt eiendom

184 350

124 319

Driftsinntekt

192 808

173 281

Annen driftsinntekt

19 710

14 194

Av- og nedskrivning varige driftsmidler

- 46 854

- 29 663

Refusjon forvaltningsorganet

- 74 185

- 82 675

Tilskudd kirkelige formål

-71 494

-50 861

Annen driftskostnad

-134 541

-111 079

Driftsresultat, inkl. salg av eiendommer

69 793

37 516

Renteinntekter og aksjeutbytte

36 841

46 299

Gevinster og tap verdipapirer

29 990

40 264

Nedskrivning av andre finansielle omløpsmidler

15 719

-6 584

Annen finanskostnad

- 1 378

- 3 109

Netto finansinntekter

81 172

76 869

Årsresultat

150 965

114 385

Disponering av årsresultatet:

Avsetning av netto salgsinntekter til Kapitalfondet

184 350

116 414

Til / fra disposisjonsfond

-33 384

- 2 029

Sum disponert

150 965

114 385

Netto inntekter ved salg av eiendom er i henhold til § 5 i loven om Opplysningsvesenets fond lagt til Kapitalfondet. Kapitalfondet var per 31. desember 2016 på 3,5 mrd. kroner. Kapitalfondet er bundet egenkapital (grunnkapital). Disposisjonsfondet, som er fondets frie egenkapital, var ved inngangen til 2017 på 94 mill. kroner.

Opplysningsvesenets fond har en konsernstruktur, med flere heleide datterselskaper innen skog, småkraft, næringseiendommer, eiendomsutvikling og IKT. For Opplysningsvesenets fond, inklusive datterselskaper, var driftsinntektene på 432 mill. kroner. Driftsresultatet, eksklusive gevinst ved salg av eiendom, var negativt med 109 mill. kroner. Årsresultatet for 2016 for Ovf-konsernet var på 43 mill. kroner, mot 115 mill. kroner i 2015 og 142 mill. kroner i 2014. Datterselskapene hadde et samlet negativt resultat på om lag 58 mill. kroner.

Rentebærende gjeld til kredittinstitusjoner for Opplysningsvesenets fond utgjorde ved årsskiftet 144 mill. kroner. Tilsvarende gjeld i datterselskaper utgjorde 632 mill. kroner. Fondet har gitt lån til datterselskaper på 292 mill. kroner og til tilknyttede selskap på 176 mill. kroner.

Det finansielle tilskuddet til Den norske kirke utgjorde 50,8 mill. kroner i 2016. Samlet bidrag til Den norske kirke var på 115,3 mill. kroner i 2016 og 129 mill. kroner i 2015. I beløpet inngår fondets finansielle ytelser til Den norske kirke, fondets netto utgifter til presteboligene (inklusive forvaltningsutgiftene) og subsidieeffekten av utlån til kirkelige formål. Med fradrag for fondets utgifter til antikvarisk vedlikehold av eldre presteboliger, inngår fondets økonomiske bidrag til Den norske kirke i beregningsgrunnlaget for statens tilskudd til andre tros- og livssynssamfunn.

Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond

Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond er en nettobudsjettert virksomhet, da utgiftene i sin helhet dekkes av fondet. Siden 2009 er det etablert en felles prosedyre for innrapportering i statsbudsjettet av nettobudsjetterte virksomheters kontantbeholdning per 31. desember. De to standardtabellene med nøkkeltall for Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond er tatt inn nedenfor.

Tabell 4.21 Utgifter og inntekter fordelt på art

(i 1 000 kr)

Utgifter/inntekter

Regnskap 2015

Regnskap 2016

Utgifter

Driftsutgifter

Lønnsutgifter

58 153

63 874

Varer og tjenester

25 267

27 721

Sum driftsutgifter

83 420

91 595

Investeringsutgifter

Investeringer, større nyanskaff. og vedlikehold

Sum investeringsutgifter

Overføringer fra virksomheten

Utbetalinger til andre statlige regnskaper

Andre utbetalinger

Sum overføringsutgifter

Finansielle aktiviteter

Kjøp og salg av aksjer og andeler

Andre finansielle utgifter

Sum finansielle utgifter

Sum utgifter

83 420

91 595

Tabell 4.22 Virksomhetens kontantbeholdning per 31. desember i perioden 2015–2016 med spesifikasjon av formål kontantbeholdningen skal benyttes til

(i 1 000 kr)

Regnskapspost

Regnskap 2015

Regnskap 2016

Kontantbeholdning

Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank

8 117

7 085

Beholdning på andre bankkonti, andre kontant-

beholdninger og kontantekvivalenter

Sum kontantbeholdning

8 117

7 085

Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår:

Feriepenger m.v.

-4 658

-5 725

Skattetrekk og offentlige avgifter

-5 289

-5 794

Gjeld til leverandører

-19

-210

Gjeld til oppdragsgivere

Annen netto gjeld/fordring som forfaller

i neste budsjettår

1 849

4 643

Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

-8 117

-7 086

Avsetninger til dekning av planlagte tiltak der kostnadene helt eller delvis vil bli dekket i framtidige budsjettår

Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd

Større påbegynte flerårige investeringsprosjekter

finansiert av grunnbevilgn. fra fagdepartementet

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter

finansiert av grunnbevilgn. fra fagdepartementet

Andre avsetn. til vedtatte, ikke igangsatte formål

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter

finansiert av bevilgn. fra andre departementer

Sum avsetninger til planlagte tiltak i framtidige budsjettår

Andre avsetninger

Avsetn. til andre formål/ikke spesifiserte formål

Fri virksomhetskapital

Sum andre avsetninger

Langsiktig gjeld (netto)

Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler

Annen langsiktig gjeld

Sum langsiktig gjeld (netto)

Sum netto gjeld og forpliktelser

-8 117

-7 086

Del 3
Andre saker

5 Fordeling av spilleoverskuddet

5.1 Fordeling av spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS

Fordelingen av overskuddet fra spillevirksomheten i Norsk Tipping AS er forankret i Lov om pengespill m.v. (pengespilloven) § 10. Av overskuddet fordeles først 6,4 pst. til helse- og rehabiliteringsformål. Deretter fordeles den resterende summen med 64 pst. til idrettsformål, 18 pst. til kulturformål og 18 pst. til samfunnsnyttige og humanitære organisasjoner. Midlene fordeles nærmere av Kongen.

I 2017 er det fordelt i alt 4 058 mill. kroner til idretts-, kultur- og frivillighetsformål fra spilleoverskuddet i 2016. Dette er nær 273 mill. kroner mer enn det som ble fordelt til de samme formålene i 2016. Økningen skyldes at overskuddet i Norsk Tipping økte fra 2015 til 2016. Fordelingen av spilleoverskuddet i 2017 er omtalt nedenfor under pkt. 5.2.

Prognosen fra Norsk Tipping tilsier at overskuddet i 2017 til fordeling i 2018 vil kunne ligge på samme nivå eller noe høyere enn overskuddet som ble fordelt i 2017. Ut fra denne prognosen har Kulturdepartementet lagt til grunn en anslagsvis fordeling med 2 660 mill. kroner til idrettsformål og 748 mill. kroner henholdsvis til kulturformål og samfunnsnyttige og humanitære organisasjoner i 2018.

5.2 Fordeling av spilleoverskuddet i 2017

5.2.1 Fordeling av spilleoverskudd til kulturformål

Hovedfordelingen av spillemidler til kulturformål fastsettes av Kongen i statsråd, etter at generalforsamlingen i Norsk Tipping AS er avholdt. Fordelingen for 2017 ble fastsatt ved kongelig resolusjon 28. april 2017.

Spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS i 2016 til fordeling til kulturformål i 2017 var på 730,5 mill. kroner. I tillegg er Kulturdepartementet gitt fullmakt til å disponere ikke utbetalte spillemidler til kulturformål og opptjente renter av innestående midler til kulturformål fra tidligere år. I 2017 er det fordelt tilskudd fra spillemiddeloverskuddet til kulturformål på i alt 746 mill. kroner.

Fordelingen i 2017 på de faste formålene, det vil si formålene og ordningene som også ble tildelt spillemidler i 2016, framgår av tabell 5.1. Det er lagt opp til at de samme formålene også skal tildeles spillemidler i 2018, med unntak av tilskuddene til skværriggerne (Statsraad Lehmkuhl, Christian Radich og Sørlandet), som fra 2018 er forutsatt overført til statsbudsjettet, jf. kap. 328, post 78. Gaveforsterkningsordningen som i 2017 i hovedsak var finansiert over statsbudsjettet, forutsettes i det videre finansiert av spillemidlene, jf. omtale i innledningen under kap. 325. Det er lagt til grunn at tildelingen til gaveforsterkningsordningen skal økes til om lag 70 mill. kroner i 2018. Videre er det også lagt til grunn at tildelingen til Den kulturelle skolesekken vil bli økt i 2018, som følge av omleggingen av skolekonsertordningen, jf. omtale under kap. 325, post 1. For øvrig forutsettes formålene videreført på om lag samme nivå som i 2017. Fordelingen kan bli justert dersom faktisk spilleoverskudd til fordeling i 2018 avviker fra prognosen.

Tabell 5.1 Fordeling av spilleoverskuddet til kulturformål i 2017

(i 1000 kr)

Tildeling 2017

Den kulturelle skolesekken

270 000

Frifond

199 344

Kulturbygg

47 020

Musikkutstyrsordningen

28 330

Landsomfattende musikkorganisasjoner

18 300

Ordningen for innkjøp av musikkinstrumenter for skolekorps og barne- og ungdomsorkestre

15 350

Aktivitetsmidler for kor

7 643

Krafttak for sang

5 230

Folkeakademienes landsforbund

8 370

Norske kirkeakademier

2 051

Seilskipet Statsraad Lehmkuhl

8 155

Skoleskipet Christian Radich

7 425

Fullriggeren Sørlandet

7 370

Ordningen for historiske spill

3 400

Prosjekt- og utviklingsmidler på bibliotekfeltet

48 544

Prosjekt- og utviklingsmidler på museums- og arkivfeltet

36 220

Sum

712 752

Ut over fordelingen på hovedformålene er det i 2017 også tildelt spillemidler til følgende formål:

10 mill. kroner til Nidarosdomen til nytt lysanlegg for innvendig belysning

8 mill. kroner til ulike formål etter søknader om gaveforsterkning

5 mill. kroner til Lillehammer museum for ferdigstillelse av H.M. Dronning Sonjas barndomshjem på Maihaugen

5 mill. kroner til Norsk musikkorps forbund til markering av Musikkorpsenes År 2018

3 mill. kroner til Dansens Hus til prosjektet «Dansenett Norge»

2 mill. kroner til Norsk-finsk kulturfond i anledning av Finlands 100-årsjubileum

1,5 mill. kroner Norsk kulturhusnettverk til prosjektet «Kulturspirer»

0,9 mill. kroner til flytting og oppføring av Thamspaviljongen

Nedenfor følger en omtale av enkelte av tilskuddsordningene som finansieres av spilleoverskuddet:

Den kulturelle skolesekken

Tilskuddet til Den kulturelle skolesekken forvaltes av den statlige virksomheten Kulturtanken – Den kulturelle skolesekken Norge, jf. kap. 325. Midlene fordeles videre til fylkeskommuner og kommuner i DKS-ordningen etter en fordelingsnøkkel som tar hensyn til elevtall i grunnskole og videregående skole, geografiske avstander og infrastruktur.

Frifond

Formålet med Frifond er å stimulere barn og unges lokale aktivitet og deltakelse og å bedre rammebetingelsene for frivillige organisasjoners og gruppers medlemsbaserte virke på lokalt nivå. Frifondmidlene skal nå ut til et bredt spekter av organisasjoner, frittstående grupper og foreninger med ulike formål og aktivitetsgrunnlag.

Departementet gir tilskudd til paraplyorganisasjonene Landsrådet for Norges barne- og ungdomsorganisasjoner (LNU) og Norsk musikkråd, som fordeler midlene videre til lokal aktivitet gjennom Frifond. Den største andelen av midlene fordeles til lokale lag gjennom sentralleddet til landsdekkende, frivillige og demokratiske organisasjoner med barne- og ungdomsaktivitet i ordningene Frifond organisasjon. I tillegg fordeler paraplyorganisasjonene midler direkte til frittstående grupper i ordningene Frifond barn og unge, Frifond musikk og Frifond teater.

Kulturbygg

Tilskudd til desentralisert ordning for kulturbygg gis til kulturhus, flerbrukslokaler eller spesiallokaler for kunst og kultur. Midlene kan benyttes til nybygg, ombygging og modernisering av kulturbyggene, men ikke til vedlikehold eller drift. Midlene fordeles til fylkeskommunene etter en nærmere fastsatt fordelingsnøkkel. Søknader fremmes gjennom kommunen der bygget skal ligge. Tilskudd kan utgjøre inntil 1/3 av godkjente prosjektkostnader for kulturbygget.

Prosjektmidler til på biblioteks-, arkiv- og museumsfeltet

Nasjonalbiblioteket forvalter prosjekt- og utviklingsmidler som skal stimulere til utvikling i norske folke- og fagbibliotek. Tiltakene skal ha verdi utover det enkelte bibliotek, og de skal fremme nye tilbud.

Arkivverket forvalter prosjekt- og utviklingsmidler til tiltak innen innsatsområdene kommunale arkiv, arkiv i digital forvaltning og privatarkiv. Målgruppen er offentlige og private arkivinstitusjoner, museer, faglige interesseorganisasjoner og andre aktører som arbeider med dokumentasjonsforvaltning og historiske arkiv. Av tildelingen på om lag 10 mill. kroner til disse ordningene i 2017, er minst 6 mill. kroner øremerket arbeidet med privatarkiv, jf. omtale av anmodningsvedtak nr. 434 (2016–2017) og nr. 1115 (2016–2017) under pkt. 13 nedenfor.

Norsk kulturråd forvalter midlene som er avsatt til museumsfeltet. Midlene fordeles på sikringstiltak ved museene og andre søkbare programmer på feltet. Utgangspunktet er søknader fra museer og museumsnettverk, museer i samarbeid med forskningsmiljøer og andre relevante aktører.

5.2.2 Fordeling av spilleoverskudd til idrettsformål

Tabell 5.2 Fordeling av spilleoverskuddet til idrettsformål i 2017

(i 1000 kr)

Tildeling i 2017

Idrettsanlegg i kommunene

1 320 505

Anleggspolitisk program

40 000

Løypetiltak i fjellet og overnattingshytter

19 000

Utstyr

25 000

Anlegg for egenorganisert aktivitet

35 000

Nasjonalanlegg

11 112

Spesielle anlegg

4 986

Forsknings- og utviklingsarbeid

27 550

Antidoping, arbeid mot manipulering av idrettskonkurranser, og knockoutaktiviteter

46 900

Fysisk aktivitet og inkludering i idrettslag

17 250

Friluftstiltak for barn og ungdom

24 000

Frifond egenorganisert aktivitet

5 000

Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité

684 000

Tilskudd til lokale lag og foreninger

337 000

Sum

2 597 303

Hovedfordelingen av spillemidler til idrettsformål vedtas av Kongen i statsråd i april hvert år, etter at generalforsamlingen i Norsk Tipping AS er avholdt. Nedenfor følger informasjon om de viktigste tiltakene.

Idrettsanlegg

Tilskudd til idrettsanlegg i kommunene er den største posten på hovedfordelingen. Det er fylkeskommunene som foretar detaljfordelingen av tilskuddene. Som hovedregel kan det søkes om tilskudd på inntil 1/3 av godkjent kostnad til bygging og/eller rehabilitering av ordinære anlegg. For kostnadskrevende anlegg vil det statlige tilskuddet oftest være en toppfinansiering. For mer informasjon, se departementets Bestemmelser om tilskudd til anlegg for idrett og fysisk aktivitet(V-0732).

Med midler fra anleggspolitisk program bidrar departementet til bedre dekning av utvalgte anleggstyper over hele landet. Hvilke anlegg som tildeles programsatsingsmidler besluttes av departementet i samråd med NIF.

Den nye tilskuddsordningen Anlegg for egenorganisert idrett skal bidra til bygging av nye anleggstyper. Kommunene kan søke om midler. Hensikten med ordningen er å stimulere kommuner til å tenke nytt når det gjelder bygging av anlegg for egenorganisert aktivitet, og dermed skape nye og bedre muligheter for fysisk aktivitet.

Nasjonalanlegg

Nasjonalanlegg skal brukes til presentasjon av internasjonal eliteidrett og være arenaer for internasjonale mesterskap og konkurranser i Norge. Det er videre et mål at nasjonalanleggene skal fungere som sentre for de respektive særidrettene. Det er inngått nasjonalanleggsavtaler for følgende idretter: alpint, fartsdisipliner (Kvitfjell), alpint, tekniske disipliner (Hafjell), fotball (Ullevaal Stadion), skiflyging (Vikersund), ski, nordiske grener (Holmenkollen), skiskyting (Holmenkollen) og skøyter, hurtigløp (Vikingskipet).

Forsknings- og utviklingsarbeid

Idrettsforskning er en forutsetning for en kunnskapsbasert utvikling på idrettsområdet og for den statlige idrettspolitikken. Avsetningen skal blant annet dekke tilskudd til fire forskningssentre.

Spesielle aktiviteter

Det avsettes bl.a. midler til nasjonalt og internasjonalt antidopingarbeid samt midler til drift av nasjonal enhet for arbeid mot manipulering av idrettskonkurranser (kampfiksing).

Videre avsettes midler til tilskuddsordningen Inkludering i idrettslag, hvor formålet er å inkludere nye grupper i idrettslagenes aktivitetstilbud ved å motvirke økonomiske og kulturelle barrierer mot å delta i idrett. Midlene skal gå til tiltak for barn og ungdom med innvandrerbakgrunn, særlig jenter, og barn og ungdom fra familier med lav betalingsevne.

Midlene til friluftstiltak for barn og ungdom fordeles mellom Norsk Friluftsliv (tidligere FRIFO) og Friluftsrådenes Landsforbund (FL).

Departementet har innført et nytt aktivitetstilskudd for egenorganisert fysisk aktivitet, gjennom å utvide virkeområdet for tilskuddsordningen Frifond barn og unge. Barn og ungdom som driver egenorganisert fysisk aktivitet utenfor rammene av den organiserte idretten kan nå søke om tilskudd til aktiviteten sin.

Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité

Statens overordnede mål for tilskuddet til NIF er å

bidra til å opprettholde og utvikle NIF som en frivillig, medlemsbasert organisasjon

bidra til å opprettholde og utvikle et godt aktivitetstilbud i den organiserte idretten

bidra til å bevare og sikre NIF som en åpen og inkluderende organisasjon og til at idrettslagene er arenaer for meningsdannelse og verdifulle rammer for sosialt fellesskap

Tilskudd til lokale lag og foreninger

Tilskudd til lokale lag og foreninger, også kalt lokale aktivitetsmidler (LAM), er midler som i sin helhet går ut til idrettslag og foreninger. Dette bidrar til å styrke rammebetingelsene for lokalidretten i Norge.

5.2.3 Fordeling av spilleoverskudd til samfunnsnyttige og humanitære organisasjoner

Tabell 5.3  Fordeling av spilleoverskuddet til samfunnsnyttige og humanitære organisasjoner i 2017

(i 1000 kr)

Tildeling 2017

Flyktninghjelpen

9 864

Kreftforeningen

69 048

Landsforeningen for hjerte- og lungesyke

11 714

Nasjonalforeningen for folkehelsen

6 781

Norges Blindeforbund

18 495

Norges Handikapforbund

20 344

Norges Røde Kors

215 159

Norsk Folkehjelp

16 029

Redd Barna

11 097

Redningsselskapet

132 548

Tilskudd som fordeles til øvrige organisasjoner etter søknad

219 412

Sum

730 491

Midlene fordeles i tråd med forskrift 12. juni 2009 nr. 640 om tilskudd til samfunnsnyttige og humanitære organisasjoner fra spilleoverskuddet til Norsk Tipping. Ti organisasjoner mottar midler uten søknad (10H), mens øvrige organisasjoner som faller innenfor ordningen, må søke. Forskriften gjelder for perioden 2014–2017.

5.2.4 Fordeling av spilleoverskudd til helse- og rehabiliteringsformål

Midler til helse- og rehabiliteringsformål fordeles gjennom ExtraStiftelsen Helse og Rehabilitering.

Av overskuddet til Norsk Tipping AS i 2016 til fordeling i 2017 er 277,5 mill. kroner fordelt til helse- og rehabiliteringsformål. Spillemidlene til helse- og rehabiliteringsformål går til helseprosjekter og forskning som fremmer levekår, fysisk og psykisk helse, mestring livskvalitet og sosial deltakelse. Formålet er å bidra til bedre helse for alle som bor i Norge, gjennom innovative prosjekter drevet fram av frivillige helseorganisasjoner.

6 En ansvarlig og aktiv pengespillpolitikk

De overordnede målene for pengespillpolitikken er å sikre at pengespill skjer i trygge former under offentlig kontroll. Siktemålet er å forebygge negative konsekvenser av pengespill, samtidig som det blir lagt til rette for at overskudd fra pengespill går til gode formål. Ansvarlighet er det viktigste målet i pengespillpolitikken.

Det regulerte markedet for pengespill består av de statlig regulerte aktørene Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS, den private spillsektoren med bingo- og lotterivirksomhet samt spill på skip. Det uregulerte markedet består i all hovedsak av private aktører på internett, som tilbyr spilltjenester fra utlandet rettet mot norske spillere uten å ha tillatelse til dette i Norge. Befolkningsundersøkelser viser at andelen av befolkningen som er moderate risikospillere eller problemspillere har vært stabil de senere årene. Antallet henvendelser til den nasjonale hjelpelinjen for spilleavhengige har lenge vist en nedgang, men har de siste årene økt noe. Dette skyldes vesentlig flere henvendelser knyttet til kasinospill på internett, i hovedsak spill fra aktører som ikke har tillatelse til å tilby spillene i Norge.

Norsk Tipping AS innførte i 2016 en total tapsgrense på tvers av sine spill, slik at hver spiller maksimalt kan tape 20 000 kroner i måneden. Slike tapsgrenser finnes ikke hos uregulerte aktører som tilbyr spill til nordmenn gjennom internett.

For å nå målet om ansvarlighet i pengespillpolitikken må det føres en helhetlig og konsistent politikk på området. En konsistent politikk innebærer at det samme ansvarlighetshensynet og de samme risikovurderingene skal ligge til grunn for reguleringen av alle pengespill og lotterier. En helhetlig politikk innebærer at reguleringen av de ulike sektorområdene samlet ivaretar de overordnede målene.

For å ivareta disse hensynene konkluderte regjeringen i Meld. St. 12 (2016–2017) Alt å vinne – Ein ansvarleg og aktiv pengespelpolitikk med at det bør lages en felles lov på pengespillfeltet, og at forvaltningsansvaret for all pengespillpolitikk skal samles i ett departement. Stortinget sluttet seg til regjeringens konklusjoner.

I meldingen fastslo regjeringen at ut fra dagens situasjon gir enerettsmodellen en høyere grad av ansvarlighet enn en lisensmodell. Stortinget besluttet at enerettsmodellen skal videreføres.

Pengespillmeldingen legger opp til en gjennomgang av hvilke virkemidler i dagens regelverk som beskytter enerettsmodellen. Regelverket som forbyr formidling av innsats og gevinster i pengespill uten tillatelse i Norge, skal styrkes og effektiviseres. Departementet vil også se på muligheten for å bruke såkalt DNS-varsling[7] som et informasjonstiltak for å begrense spill hos uregulerte pengespillaktører på internett. Lotteritilsynet har fått i oppdrag å utrede de praktiske, administrative og juridiske sidene ved et slikt tiltak.

Departementet vurderer tiltak som kan begrense omfanget av reklame for uregulerte pengespill på tv-kanaler som sender fra utlandet. Departementet utreder det juridiske handlingsrommet i dagens AMT-direktiv.

Norsk Tipping AS legger vekt på å drive effektivt for at mest mulig penger skal komme samfunnet til gode. Dette vektlegger også departementet i eierstyringen av Norsk Tipping AS.

7 Idrettspolitikken

Statens overordnede mål for idrettspolitikken kan sammenfattes i visjonen «idrett og fysisk aktivitet for alle». Gjennom sin virkemiddelbruk vil staten legge til rette for at alle som ønsker det, får mulighet til å delta i idrett, eller drive egenorganisert fysisk aktivitet, uavhengig av kjønn, etnisk eller kulturell bakgrunn, funksjonsevne, seksuell orientering eller økonomi. Barn og ungdom, personer med nedsatt funksjonsevne og inaktive er prioriterte målgrupper.

Idrett er en kilde til glede og overskudd. Ved å delta i trening eller konkurranser utvikler vi oss både fysisk og mentalt. Idrettens egenverdi ligger til grunn for idrettspolitikken.

Idretten har et mangfold av aktiviteter og tilbud der den enkelte kan få brukt ressursene sine i fellesskap med andre. Visjonen til Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité (NIF) er «idrettsglede for alle». Ved å legge til rette for bred deltakelse bidrar idretten til å skape møteplasser og fellesskap som er av stor samfunnsmessig betydning.

Det frivillige arbeidet i idretten har stor verdi, både for enkeltmennesker og fellesskapet. Regjeringen anerkjenner det betydelige frivillige arbeidet som skjer i idrettslagene og den frivillige innsatsen som legges ned av foreldre og enkeltpersoner med engasjement for idretten. Frivillige er av avgjørende betydning for å få gjennomført større arrangement og er med på å gi både deltakere og publikum unike opplevelser av samhold og tilhørighet.

Det er et mål at flest mulig skal få muligheten til å delta i idrettsaktivitet. NIF skal være en åpen og inkluderende organisasjon, og regjeringen vil i årene framover prioritere aktivitet framfor administrasjon.

De viktigste finansieringskildene i den statlige idrettspolitikken er spillemidler til idrettsformål fra overskuddet i Norsk Tipping AS, samt ordningene for merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner og ved bygging av idrettsanlegg. For omtale av disse ordningene, se del II, kap. 315, post 70 og post 82.

De viktigste virkemidlene i statens idrettspolitikk er tilskudd til anleggsutbygging, til aktivitet i idrettslagene og til det sentrale arbeidet i NIF samt særforbund og idrettskretser.

Oppfølging av anbefalinger fra Strategiutvalget for idrett

Kulturministeren oppnevnte et strategiutvalg for idrett i januar 2015 for å identifisere utfordringer på idrettsområdet og utarbeide forslag til strategier som kan bidra til å løse disse utfordringene.

Utvalget har foreslått tiltak som spenner fra hvordan inaktive, personer med nedsatt funksjonsevne, innvandrere og andre grupper som tradisjonelt er lite fysisk aktive kan bli stimulert til å drive med idrett og fysisk aktivitet, til hvordan en etisk og faglig basert toppidrett kan videreutvikles. Utvalget har også foreslått tiltak når det gjelder frivillig innsats, idrett og utdanning og en anleggspolitikk som best mulig ivaretar behovene for organisert idrett, egenorganisert fysisk aktivitet samt friluftsliv i hele landet.

Utvalget avleverte første delrapport 8. juni 2016. Den inneholder i alt 22 anbefalinger til tiltak regjeringen kan følge opp. De fleste kan tematisk deles i to – anbefalinger knyttet til:

anlegg for idrett, fysisk aktivitet og friluftsliv

stimulering til økt idrettsdeltakelse og fysisk aktivitet

Andre og siste delrapport ble avlevert 5. januar 2017. Den inneholder 11 anbefalinger til tiltak som idretten kan følge opp. Disse anbefalingene omhandler temaer som

aktivitetsutvikling og aktivitetsutbredelse

utvikling av idrettsanlegg

idrettens verdier, organisering og rekruttering av trenere og ledere innenfor idretten.

I oppfølgingen av utvalgets anbefalinger har Kulturdepartementet fokusert på anlegg. Dette er fordi tilskudd til bygging av anlegg for idrett og fysisk aktivitet, herunder friluftsliv, er statens viktigste virkemiddel for å bidra til økt idrettsdeltakelse og fysisk aktivitet i befolkningen.

Høsten 2016 inviterte departementet alle til å komme med innspill til hvordan en framtidig anleggspolitikk kunne utformes. Det kom innspill fra et bredt utvalg av offentlige instanser, frivillige organisasjoner og private aktører. Innspillene viste at det var bred enighet om å videreføre dagens modell for spillemiddeltildelingen til anlegg, dvs. at de lokalt definerte behovene bør ligge til grunn for tildelingene. Det ble imidlertid pekt på at prioriteringsprosessene kan forbedres, særlig med tanke på å sikre at alle grupper blir hørt. Dette vil departementet følge opp.

Departementet vurderer også tiltak for å hjelpe kommunene i deres arbeid med behovsvurderinger av anlegg til idrett og fysisk aktivitet.

Evaluering av tilskuddsordningen til lokale lag og foreninger

Tilskuddsordningen til lokale lag og foreninger ble etablert i 2000. Ordningen sørger for at en andel av spillemidlene til idrettsformål tildeles direkte til lokale lag og foreninger i hele landet. Ordningen er en grunnstøtteordning hvor det overordnede målet er å bidra til aktivitet og deltakelse i medlemsbaserte lag og foreninger som driver idrett og fysisk aktivitet for barn og ungdom. Det er lagenes primæraktiviteter som støttes. Det er videre et mål at ordningen skal understøtte den frivillige innsatsen i lagene og bidra til å holde kostnadene ved deltakelse i idrett og fysisk aktivitet nede.

Finansieringsgrunnlaget for ordningen var opprinnelig om lag 10 pst. av spillemidlene til idrettsformål. Endret tippenøkkel og en styrking av ordningen har medført at tildelte midler er mer enn doblet siden 2013. I 2017 blir 13 pst. av spillemidlene til idrettsformål, 337 mill. kroner, fordelt gjennom ordningen. Tilskuddsordningen ble sist evaluert i 2007. Som et ledd i Kulturdepartementets tilskuddsforvaltning vil departementet igangsette en ny ekstern evaluering av ordningen i 2017.

Egenorganisert fysisk aktivitet

Det har vært en jevn økning i tilskuddene fra spillemidlene til anlegg for egenorganisert aktivitet de siste årene. Tilskuddene i 2016 utgjorde godt over 300 mill. kroner. Utviklingen viser at slike anlegg har blitt prioritert av kommuner og fylkeskommuner de siste årene. Samtidig er det regjeringens vurdering at det er behov for å styrke tilretteleggingen for egenorganisert aktivitet.

Kulturdepartementet har derfor innført en ny tilskuddsordning fra spillemidlene til idrettsformål til nyskapende anlegg for egenorganisert fysisk aktivitet. Hensikten med ordningen er å stimulere til nye anleggstyper som kan få større deler av befolkningen, og ikke minst nye grupper til å bli fysisk aktive. Det tas sikte på å sette av 100 mill. kroner over tre år til denne ordningen. For 2017 er det satt av 35 mill. kroner.

I tillegg har departementet innført et nytt aktivitetstilskudd for egenorganisert fysisk aktivitet, gjennom å utvide virkeområdet for tilskuddsordningen Frifond barn og unge. Barn og ungdom som driver egenorganisert fysisk aktivitet utenfor rammene av den organiserte idretten kan nå søke om tilskudd til denne aktiviteten. I hovedfordelingen av spillemidler til idrettsformål har regjeringen fordelt 5 mill. kroner til dette formålet for 2017.

Det er foreslått 2 mill. kroner til ressurssenter for egenorganisert idrett, jf. omtale under kap. 315, post 79.

Godt styresett i idretten

I april 2017 kom de nordiske idrettsministrene med en felles uttalelse om behovet for godt styresett i idretten. Ministrene framhever at godt styresett, demokrati, åpenhet og likestilling skaper muligheter og utvikling. Dette er fundamentale verdier som må være kjernen i enhver idrettsorganisasjon.

Behovet for godt styresett og praktisering av åpenhet om ressursbruk er også en sentral prioritering i tilskuddsbrevet til NIF for 2017. Kulturdepartementet setter som vilkår at NIF fra og med 1. januar 2017 gir tredjepart, som etterspør slik informasjon, innsyn i alle regnskapsopplysninger for NIFs sentralledd.

Likestilling er et sentralt element i godt styresett. Kulturdepartementets arbeid for dette er i tråd med Norges internasjonale engasjement og FNs bærekraftmål nr. 5: Oppnå likestilling og styrke jenters og kvinners stilling.

Antidopingarbeid

Antidopingarbeid er en sentral oppgave innenfor idrettspolitikken. Gjennom UNESCOs antidopingkonvensjon (International Convention against Doping in Sport) og Europarådets antidopingkonvensjon (The Anti-Doping Convention) har Norge internasjonale forpliktelser på området.

Stiftelsen Antidoping Norge har som formål å bekjempe doping ved å fremme en ærlig og dopingfri idrett.

Regjeringen har styrket satsingen på antidopingarbeidet. Spillemiddeltilskuddet til Antidoping Norge har økt fra 23,6 mill. kroner i 2013 til 34,6 mill. kroner i 2017 (47 pst. økning). Kulturminister Linda Hofstad Helleland ble i november 2016 valgt til visepresident i World Anti-Doping Agency (WADA) for perioden 2017–2019. Norge er blant verdens ledende nasjoner når det gjelder antidopingarbeid.

8 Frivillighetspolitikken

Frivilligheten står sterkt i Norge. Over 60 pst. av befolkningen over 16 år bidrar årlig med frivillig arbeid i frivillige organisasjoner. Frivillighetens betydning for demokrati, velferd, lokalsamfunn og dagligliv er stor. Å være frivillig gir enkeltmennesket kompetanse og erfaring. I tillegg bidrar de frivillige til å løse viktige samfunnsoppgaver. Gjennom frivillighetspolitikken bidrar regjeringen til å styrke frivillig sektor.

De overordnede momentene i frivillighetspolitikken er forankret i Frivillighetserklæringen – erklæring for samspillet mellom regjeringen og frivillig sektor. Erklæringen forplikter regjeringen til samarbeid, medvirkning og forutsigbarhet – uavhengig av hvilket departement, direktorat eller etat som er involvert. Erklæringen skal bidra til en helhetlig og koordinert frivillighetspolitikk, og legge grunnlaget for samordning mellom ulike departement. Erklæringen følges opp hvert år med et møte mellom regjeringen og frivillig sektor. Det er Kulturdepartementet som koordinerer oppfølgingen av den statlige frivillighetspolitikken, mens det enkelte departement har ansvar for virkemidler og tiltak som berører frivilligheten innenfor sine ansvarsområder.

Den følgende omtalen av frivillig sektor er ikke uttømmende, men gir et overordnet bilde av de ulike feltene og de statlige føringene og virkemidlene som knytter sammen det offentlige og frivilligheten i dag. Siste del av kapitlet er oversikter og korte gjennomganger av aktuelle saker. Spesifikke virkemidler på ulike samfunnsområder er omtalt i de enkelte departementers budsjettproposisjoner.

Sivilsamfunnet

Omfanget av frivillig innsats i Norge er svært høyt i internasjonal sammenheng og til dels stigende. Det er mer enn 100 000 frivillige organisasjoner og lag og 3 400 nasjonale frivillige organisasjoner. Organisasjonslandskapet holder seg forholdsvis stabilt med tanke på typer organisasjoner og sammensetning.

Ideell og frivillig sektor er ikke dekket i det ordinære nasjonalregnskapet. Derfor er det utviklet et satellittregnskap for sektoren. Verdiskapningen i sektoren utgjør samlet 125,5 mrd. kroner inkludert frivillig arbeid. Verdien av frivillig innsats er beregnet til i underkant av 72 mrd. kroner, mens den betalte innsatsen er beregnet til 53,6 mrd. kroner. Den frivillige innsatsen er beregnet til nær 148 000 årsverk, mens den lønnede sysselsettingen i organisasjonene utgjør vel 86 100 årsverk. Medregnet verdien av den frivillige innsatsen ville organisasjonenes samlede bruttoprodukt utgjort om lag 5 pst. av BNP for Fastlands-Norge i 2014.

Det er store variasjoner i omfanget av den frivillige innsatsen i ulike typer organisasjoner. Området med den største dugnadsinnsatsen er kultur og fritid, inkludert idrett med omtrent halvparten av de frivillige årsverkene. Antallet organisasjoner som primært leverer helse- og sosialtjenester og/eller driver utdannings- og forskningsinstitusjoner, utgjør en mindre andel av frivilligheten. Organisasjonene innenfor disse områdene står likevel for et betydelig bidrag til verdiskapingen i Norge, jf. SSBs satellittregnskap for ideelle og frivillige organisasjoner.

Frivillighetsfeltet er preget av både stabilitet og endring over tid. Andelen av befolkningen som er frivillige holder seg på et høyt nivå, og det gjennomsnittlige timeantallet den enkelte bruker på frivillig arbeid er stabilt.

Personer med høy utdanning og høy inntekt deltar i større grad i frivilligheten enn andre. Likevel ses en tendens til at deltakelse fra de med lavere utdanning er stigende, og at skillet mellom dem med høy og lav utdanning blir mindre over tid. Menn er frivillige i noe større grad enn kvinner, og det er flest frivillige i aldersgruppen 35–49 år. Innvandrere og deres etterkommere er underrepresentert i tradisjonelle frivillige organisasjoner. Deltakelse i religions- og livssynsorganisasjoner er imidlertid høyere blant disse.

Økt kunnskap om motivasjon og begrunnelsene for hvorfor folk deltar og bidrar som frivillige, er av særlig betydning for organisasjonene. En undersøkelse viser at sosiale nettverk er viktige i rekrutteringsprosessen. Frivillige blir videre motivert av å kunne lære noe, og av å gjøre noe konkret for saker som opptar dem. Innen velferdsfeltet er verdibegrunnelser sentrale, mens selvaktelsesbegrunnelser er sentralt på tvers av organisasjonstyper og aktiviteter. Innen kultur-, fritids- og idrettssektoren er sosiale begrunnelser blant de viktigste, og det er blant annet viktig at man har venner blant de frivillige. At arbeidsoppgavene oppleves som nyttige og klare, er viktig for å fortsette som frivillig.

Flere gjør en frivillig innsats for flere organisasjoner nå enn tidligere. Færre er medlemmer av den organisasjonen de gjør en frivillig innsats for. Samtidig er fortsatt 76 pst. av de som gjør en frivillig innsats for organisasjonen medlem i organisasjonen.

Færre lokale lag er tilsluttet en organisasjon på regionalt og nasjonalt nivå. Andelen nasjonale organisasjoner med lokale og regionale lag er gått tilbake.

Økonomiske rammevilkår og statlige tilskudd

Frivillig sektor representerer bredde og mangfold som få andre sektorer i Norge. Dette er også gjenspeilet i støtten frivilligheten mottar fra statlige myndigheter.

Det er et overordnet mål at prosjektstøtte skal utgjøre en mindre andel av overføringene til frivillige organisasjoner.

Organisasjonene finansierer sin virksomhet gjennom flere kanaler, salg av tjenester til offentlige og private aktører, offentlige tilskudd, medlemsavgifter, sponsorinntekter, gaver, innsamlinger m.m.

Det er betydelige forskjeller mellom inntektskildene til organisasjonene ut i fra aktivitetsområder, tjenester og nivå. Generelt genererer mindre lag og foreninger mer inntekter selv og får mindre fra det offentlige. SSBs beregninger viser at det er særlig organisasjoner innenfor helse, sosiale tjenester og utdanning og forskning som får store deler av inntektene sine fra stat og kommune. Kultur- og fritidsorganisasjoner, som utgjør den største andelen av frivilligheten i Norge, finansieres i hovedsak fra husholdningene.

Det har vært en sterk økning i overføringer fra det offentlige til frivillige organisasjoner de siste 10–15 årene. Den største veksten har vært i midler som organisasjonene kan disponere slik de selv ønsker.

Verdien av den frivillige innsatsen er høy for organisasjonene fordi den i stor grad brukes til inntektsbringende aktiviteter. Oppsummert er frivillig deltakelse og befolkningens støtte til aktiviteter og arrangementer det viktigste økonomiske bidraget til frivilligheten som helhet. Dette reflekterer den sterke dugnads- og deltakelsestradisjonen i Norge.

Statlige tilskudd

Oversikten over statens innsats for frivillige organisasjoner er avgrenset til enkelttilskudd og tilskuddsordninger til enheter som er registrert som en organisasjon, forening, forbund, lag, stiftelse, nettverk eller ideelt aksjeselskap som ikke er organisert av det offentlige og ikke er fortjenestebasert. Aktuelle ordninger og tilskudd er identifisert og beregnet av departementene.

Ifølge disse beregningene ble det i 2016 tildelt over 11 mrd. kroner til frivillige organisasjoner i enkelttilskudd eller fra ordninger bare frivillige organisasjoner kan søke på. Frivillige organisasjoner kunne også søke om midler fra åpne tilskuddsordninger, der både frivillige og andre kan søke, beregnet til 2 mrd. kroner i 2016.

Utenriksdepartementet overførte mest til frivillige organisasjoner. I 2016 ble det tildelt 5 mrd. kroner fra Utenriksdepartementet og Norad til norske frivillige organisasjoner.

Kulturdepartementet overførte 4 mrd. kroner til frivillige organisasjoner i 2016. Av dette var halvparten spillemidler fra overskuddet til Norsk Tipping AS, jf. kap. 5. Den største ordningen på Kulturdepartementets område var merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner, med 1,3 mrd. kroner i 2016. Disse midlene går til organisasjoner i alle sektorer.

For mer informasjon om tilskudd til frivillige organisasjoner viser vi til de enkelte departementenes fagproposisjoner.

Skatter og avgifter

Grensen for fradrag for gaver til visse frivillige organisasjoner er økt fra 12 000 kroner i 2013 til 30 000 kroner i 2017. Grensen for lønnsoppgaveplikt er mer enn doblet, fra 4 000 kroner i 2013 til 10 000 kroner i 2017. Grensen for når frivillige organisasjoner skal betale arbeidsgiveravgift er økt fra 45 000 kroner per ansatt i 2013 til 60 000 kroner i 2017 og fra 450 000 kroner per organisasjon i 2013 til 600 000 kroner i 2017. Når det gjelder beløpsgrenser for skatte- og arbeidsgiveravgiftsfritak for frivillige og ideelle organisasjoner vises det til omtale i Prop. 1 LS (2017–2018) Skatter, avgifter og toll 2018.

Frivillighet i endring

Frivilligheten har gjennomgått store endringer de siste tiårene. Det har åpnet seg nye muligheter for deltakelse og politisk påvirkning som utfordrer den tradisjonelle forståelsen av frivillige organisasjoners funksjoner og samfunnsroller, organiseringsform, drift og aktiviteter. Hierarkiske og formelle organisasjonsformer eksisterer side om side med uformelle og mer nettverksbaserte organisasjonsformer. I tillegg stimulerer internasjonale og globale trender og føringer til nye former for lokalt og nasjonalt engasjement. Internett og sosiale medier er sentrale drivkrefter i denne utviklingen. Sammen med en større åpenhet i prosessene rundt politikkutforming fører de nye mulighetene for deltakelse og påvirkning til at organisasjonene fortsatt står sterkt i det norske samfunnet. Fordi frivilligheten og samfunnet er i endring er det nødvendig for staten å vurdere innretningen på den statlige frivillighetspolitikken. Høsten 2018 vil det bli lagt fram en Frivillighetsmelding for Stortinget, jf. omtale under programkategori 08.15 Frivillighetsformål.

Aktuelle saker

Ung frivillighet

Som oppfølging av Ungdoms-OL 2016 etablerte Lillehammer 2016 og Norsk Tipping AS et råd med unge frivillige. Rådet har gitt innspill til hvordan rekruttere og beholde unge frivillige og Kulturdepartementet har fulgt dette opp med blant annet 11 mill. kroner til opprettelsen av et UNG-frivillig fond. Det er NIF som administrerer fondet som skal bidra til å styrke den frivillige innsatsen fra ungdom i forbindelse med større idrettsarrangementer. Særforbund og lokale arrangørorganisasjoner kan søke midler fra fondet for å gjennomføre frivilligprosjekter som er for, av og med ungdom, og der den oppnådde kompetansen tilbakeføres til idretten.

Dette er i tråd med regjeringens ønsker om å styrke ung frivillighet. Rekruttering og særlig rekruttering av nye, unge frivillige vil vies ekstra oppmerksomhet i Frivillighetsmeldingen. Å være frivillig skal lønne seg for unge ved å få uttelling på den tiden de legger ned som frivillige når de senere skal søke jobb. Meldingen skal komme med konkrete forslag til hvordan staten kan bidra til dette.

Forskning på sivilsamfunn og frivillig sektor

Formålet med forskning på sivilsamfunn og frivillig sektor er å øke og utvikle kunnskapen om sektorens betydning og rolle i samfunnet, bidra til å videreutvikle frivillighetspolitikken og styrke frivillig sektor gjennom forskningsbasert kunnskap. Perspektiver på deltakelse, sivilsamfunn og frivillig sektor i endring, finansieringsordninger og andre rammevilkår, er hovedtemaer. Senter for forskning på sivilsamfunn og frivillig sektor har en egen nettside der blant annet publiserte forskningsrapporter, invitasjoner til seminar og konferanser er tilgjengelig, se www.sivilsamfunn.no. Forskningsinnsatsen er tverrsektoriell, basert på samarbeid mellom forskningsinstitusjoner og samarbeid mellom flere departementer og Kulturdepartementet.

Gjennomgang av Frifond

Frifondordningen ble etablert for snart 20 år siden og bevilgningen har økt fra 20 mill. kroner til om lag 200 mill. kroner. Frifondordningen ble etablert for å bedre rammebetingelsene for frivillige barne- og ungdomsorganisasjoners medlemsbaserte virke på lokalt nivå, jf. St. meld. nr. 44 (1997–1998) og Innst. S. nr. 101 (1998–1999). På grunn av ordningens størrelse har det vært gjennomført flere evalueringer, siste gang i 2013. Det vil bli igangsatt en ny gjennomgang av Frifondordningen som ledd i arbeidet med Frivillighetsmeldingen.

Frivilligsentralene

Tilskudd til frivilligsentraler er fra 2017 overført til kommunene. I en overgangsperiode på fire år fordeles tilskuddsmidlene til frivilligsentraler særskilt innenfor rammetilskuddet til kommunene. Tilskuddet trappes opp i fireårsperioden. Kommuner med frivilligsentraler ble tildelt tilsvarende 47 000 kroner mer per sentral i 2017 enn hver enkelt sentral ble tildelt i 2016. I 2018 foreslås det en økning tilsvarende 27 000 kroner per frivilligsentral.

Forenkling

Kulturdepartementet har i samråd med frivillig sektor arbeidet med samordning av begrepene tellende medlem og tellende lokallag, slik at definisjoner og dokumentasjonskrav så langt det er hensiktsmessig brukes på samme måte i statlige ordninger. De samordnede begrepene er nå i ferd med å implementeres i de aktuelle tilskuddsordningene.

Frivillighetsregisteret er etablert som et verktøy for å forbedre og forenkle samhandlingen mellom frivillig virksomhet og offentlige myndigheter. Regjeringens mål er at flere departementer og underliggende etater skal stille krav om registrering i Frivillighetsregisteret i tilskuddsordninger for frivillige organisasjoner.

Musikkorpsenes år

Regjeringen støtter Musikkorpsenes år 2018 med totalt 10 mill. kroner gjennom ekstrabevilgninger fra spillemidlene til kulturformål. Norges Musikkorpsforbund er arrangør med Forsvarets musikk som partner. Korpsbevegelsen er en viktig del av det frivillige kulturlivet i Norge. Flere hundre tusen nordmenn er eller har vært medlemmer i et musikkorps. Deltakelse i skolekorps er et lavterskeltilbud for læring, talentutvikling og integrering. Samtidig genererer korpsbevegelsen frivillig innsats og engasjement i lokalsamfunnet. To jubileer skal markeres: Norges Musikkorps Forbund ble stiftet i 1918 og dagens ordning med militærkorps ble opprettet i 1918.

Barnefattigdom

Barn som lever i relativ fattigdom har økt de siste årene. Nye tall fra SSB viser at det i perioden 2013–2015 var 98 200 barn under 18 år som levde i familier med vedvarende lavinntekt. Dette utgjør 10 pst. av alle barn i denne aldersgruppen. Regjeringen har, sammen med samarbeidspartiene, satset på målrettede tiltak mot barnefattigdom. Målsettingen er å bedre situasjonen for barna her og nå og forebygge at barn selv vokser opp til å bli fattige voksne.

Fritidserklæringen

Regjeringen, frivillige organisasjoner og KS signerte Fritidserklæringen 7. juni 2016. Målet med erklæringen er å få til et godt og langsiktig samarbeid om at alle barn, uavhengig av foreldrenes økonomi, skal ha mulighet til å delta jevnlig i minst én organisert fritidsaktivitet sammen med andre. Erklæringen bygger på FNs konvensjon om barnets rettigheter, som sier at barnet har rett til hvile og fritid og til å delta i lek og fritidsaktiviteter som passer for barnets alder. Barnet skal ha tilgang til egnede og like muligheter for kulturelle, kunstneriske, rekreasjons- og fritidsaktiviteter. Fritidserklæringen må sees i sammenheng med Barn som lever i fattigdom, regjeringens strategi (2015–2017).

Ideelle og andre virksomheters historiske pensjonskostnader

Det foreslås å etablere en tilskuddsordning til dekning av ideelle og andre virksomheters historiske pensjonskostnader knyttet til offentlig tjenestepensjonsordning, med en bevilgning på 27 mill. kroner i 2018 over Helse- og omsorgsdepartementets budsjett. Forslaget er en oppfølging av NOU 2016: 12 Ideell opprydding.

Områdesatsing

Kulturdepartementet avsetter inntil 5 mill. kroner til Groruddalssatsingen. Det avsettes også inntil 4 mill. kroner til anlegg for idrett og fysisk aktivitet i indre Oslo øst. For nærmere omtale av områdesatsinger, se Kommunal- og moderniseringsdepartementets Prop. 1 S (2017–2018), programkategori 13.90 Planlegging, byutvikling og geodata.

9 Samfunnssikkerhet og beredskap

Norge har de siste årene blitt rammet av en rekke alvorlige hendelser. Angrepene 22. juli 2011, flom kombinert med svikt i telenettet, ekstremvær, storbranner, pandemi samt terrortrusselen mot Norge sommeren 2014 illustrerer bredden og utfordringene i samfunnssikkerhetsarbeidet, og understreker behovet for å følge opp dette arbeidet på en systematisk måte.

Kulturdepartementet har som hovedmål å utvikle og bygge en sterk og bevisst sikkerhets- og beredskapsforståelse internt i departementet og i sektoren. Dette gjøres gjennom å forankre styringsdokumenter, planer og rutiner i ledelsen og i organisasjonen. Kulturdepartementets planverk for samfunnssikkerhet og beredskap sikrer kontinuitet i driften av departementet ved en ev. krise. Planverket oppdateres løpende. Medarbeiderne i Kulturdepartementet skal være godt kjent med evakueringsplaner, varslingsprosedyrer og hvor de finner relevant informasjon og planverk hvis det oppstår en krise.

Kulturdepartementet har ansvaret for en omfattende og sammensatt portefølje som inkluderer kultur-, tros- og livssyns-, medie- og idrettssaker. Departementet koordinerer i tillegg statlig frivillighetspolitikk og har ansvar for spill- og lotterisaker.

Kulturdepartementet har utarbeidet en risiko- og sårbarhetsanalyse for hele sektoren som oppdateres minst en gang i året. Målsettingen med et nasjonalt og sektorielt risikobilde er å bidra til en bedre oversikt over risiko og sårbarhet i sektoren, og dermed gi sektoren et bedre felles planleggingsgrunnlag, forståelse og bevissthet i samfunnssikkerhetsarbeidet.

NRK har i henhold til kringkastingsloven plikt til å være myndighetenes informasjonskanal i krisesituasjoner. Departementet er i nær dialog med NRK for å sikre at de oppfyller denne forpliktelsen, og har årlige møter med NRK om beredskap.

I Meld. St. 29 (2011–2012) Samfunnssikkerhet er det lagt til grunn at NRK fortsatt bør ha plikt til å stille mobil teknisk kapasitet til rådighet for regjeringen, slik at den kan sende ut viktige meldinger samme hvor den oppholder seg. I tråd med Meld. St. 38 (2014–2015) Open og opplyst. Allmennkringkasting og mediemangfold skal denne plikten omtales på en kortfattet og overordnet måte i forskrift. Det nærmere innholdet i NRKs plikter er nedfelt i en avtale mellom departementet og NRK. Dette sikrer at grunnleggende plikter reguleres i forskriften, samtidig som en får større fleksibilitet med en avtale som kan endres uten omfattende prosedyrer.

Den norske kirke har gjennom flere år arbeidet planmessig med sin rolle ved kriser, ulykker og katastrofer. Ansvaret for å utarbeide og følge opp beredskapsplaner ligger til kirkens lokale og regionale organer. Kirkerådet koordinerer dette arbeidet på nasjonalt nivå.

For å nå hovedmålet for samfunnssikkerhet og beredskap i kultursektoren har departementet

styrket forankringen av arbeidet med samfunnssikkerhet og beredskap i Kulturdepartementets ledelse og hos virksomhetsledelsen i ytre etat

sikret en formell dialog om samfunnssikkerhet og beredskap med våre underliggende virksomheter gjennom tildelingsbrev og i styringsdialogen for øvrig, samt i egne møter med NRK

integrert arbeidet med sikkerhet og beredskap i Kulturdepartementets interne organisasjons- og utviklingsprogram

oppdatert eget planverk

oppdatert sektorielle risiko- og sårbarhetsanalyser for å identifisere og kartlegge risikobildet lokalt og nasjonalt, samt vurdere om eksisterende tiltak er tilstrekkelige eller om nye må vurderes og implementeres

etablert en forsterket styringsdialog med de av Kulturdepartementets underliggende virksomheter som har kritiske samfunnsfunksjoner.

10 Fornye, forenkle, forbedre

Ny lovgivning for Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

Utkast til en ny, felles lov for Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn er nylig sendt på høring med høringsfrist 31. desember 2017. Dagens lovgivning på feltet er fordelt på flere lover. Flere av lovbestemmelsene er ikke lenger relevante. Samordning av bestemmelser og regelverk under én lov vil representere en betydelig forenkling og skape større helhet og sammenheng. Moderniseringen av lovgivningen er også begrunnet i behovet for fornyelse og forenkling av dagens økonomiske støtteordninger overfor tros- og livssynssamfunnene. En rekke forslag til administrativ forenkling, både for det offentlige og for de enkelte tros- og livssynssamfunnene, er tatt opp. Regelverket vil etter forslaget bli mer ensartet og oversiktlig. Mange av dagens lovbestemmelser om Den norske kirke foreslås opphevet og erstattet av bestemmelser av rammekarakter.

Fornying og forenkling av arkivregelverket

Arkivregelverket har i liten grad vært revidert siden arkivloven og -forskriften ble iverksatt i 1999. Det er i 2016 utarbeidet utkast til ny arkivforskrift for å tilpasse forskriften til digitalisering, forenkle forskriften slik at den i mindre grad regulerer arkivfunksjoner i detalj og å modernisere språket og begrepsbruken. Utkastet til ny arkivforskrift har vært på bred høring og departementet tar sikte på at en ny forskrift kan tre i kraft fra 2018. Samtidig blir også Riksarkivarens forskrift revidert for å samsvare med den nye arkivforskriften.

Stortinget har vedtatt en anmodning til regjeringen om at det igangsettes en revidering av arkivloven av 1999. Det er oppnevnt et offentlig lovutvalg som skal foreta en samlet gjennomgang av den eksisterende arkivloven og legge fram forslag til ny arkivlov. Utvalget skal som grunnlag for lovarbeidet beskrive de viktigste utfordringer og utviklingstrekk i arkivsektoren. Utvalget skal også gjennomgå oppgave- og ansvarsfordelingen mellom Arkivverket, statlig forvaltning, kommunesektoren og kulturinstitusjoner i arbeidet med å sikre samfunnets arkiv. Utredningsarbeidet vil dermed også være en oppfølging av Stortingets anmodning om å iverksette en bred utredning av samfunnets arkivfunksjoner. Utvalget vil levere sin utredning innen 1. mars 2019.

Samarbeid om digitalisering og åpne data

Kulturdepartementet vil i 2018 iverksette en strategi for å gjøre offentlige kulturdata mer tilgjengelige for bruk. Strategien har som målsetting at kultursektoren skal ha en kultur for transparens og åpenhet der data som hovedregel gjøres åpent tilgjengelig. Prioriterte datasett i kultursektoren skal identifiseres, dokumenteres og gjøres tilgjengelige som åpne data. Standarder og autoritetsregistre skal være identifisert og implementert.

Kulturdepartementet har bedt Nasjonalbiblioteket og Arkivverket om å samarbeide om gjensidig utnyttelse av kompetanse og ressurser. For å utnytte den samlede lagringskapasiteten i sektoren på en bedre måte, flyttes en del arkivmateriale fra Arkivverket til Nasjonalbibliotekets anlegg i Mo i Rana. Flyttingen er startet opp i 2017. Noe av dette materialet skal digitaliseres i Nasjonalbibliotekets digitaliseringsanlegg, blant annet folketellingene fra 1920. Digitaliseringen muliggjør digital tilgjengeliggjøring. Det er stor interesse for dette og annet materiale som gir kunnskap om slekters forhistorie.

Nasjonal koordinering av Den kulturelle skolesekken

Kulturtanken – Den kulturelle skolesekken Norge ivaretar siden 2016 det nasjonale ansvaret for Den kulturelle skolesekken (DKS), jf. kap. 325. Virksomheten skal sikre god ressursutnyttelse, effektiv forvaltning og tydelige og hensiktsmessige styringsstrukturer i DKS, og være en koordinerende instans for utvikling av kvalitet og samarbeid i ordningen.

Kulturtanken arbeider med å forenkle pengestrømmen mellom forvaltningsnivåene i ordningen og sikre bedre samhandling mellom skolesektor og kunst- og kultursektor. Det er også en ambisjon at omleggingen skal før til bedre utnyttelse av nasjonale og regionale kunstinstitusjoner i DKS-ordningen.

Norsk kulturråd

Kulturrådet legger vekt på åpenhet og synlighet. Rådsmøtene strømmes eksternt, og søknadslister legges ut på Kulturrådets nettsider. Kulturrådet har i 2016 arbeidet videre med forbedring og oppgradering av søknadssystemet, støtteordninger, rapporteringssystem og it-systemer. Det skal bidra til en enklere hverdag for søkere, råd, styrer, utvalg og for kulturrådets ansatte. Som et ledd i økt åpenhet, og som grunnlag for styrket dialog med museene, offentliggjøres Kulturrådets vurdering av museene fra og med 2016.

11 Likestilling

Innledning

Likestillingsloven pålegger offentlige myndigheter en målrettet og planmessig pådriverrolle for likestilling på alle samfunnsområder. Alle departementer har et selvstendig ansvar for å fremme likestilling som en integrert del av politikken på sine fagområder.

Nedenfor følger en overordnet likestillingsrapportering for:

selskaper hvor Kulturdepartementet forvalter statens eierinteresser

Kulturdepartementet og departementets underliggende virksomheter

Andre områder

Oppfølging av likestilling i eierskapsforvaltningen

Kulturdepartementet forvalter statens eierinteresser i elleve selskap, hvorav fire heleide og syv deleide aksjeselskap. Departementet følger aktivt opp kravet til kjønnsrepresentasjon i styrene for disse selskapene, og at kjønnsrepresentasjonen er i samsvar med selskapslovgivningens bestemmelser. Spørsmål om oppfølging av selskapenes ivaretakelse av mangfold og likestilling tas opp i eierdialogen med selskapene.

Kjønns- og likestillingsperspektivet i budsjettet

Kulturdepartementet og underliggende virksomheter

Tabell 11.1 Kjønnsfordeling i Kulturdepartementet og underliggende virksomheter på kulturområdet – tall i prosent

Virksomhet

Alle stillinger

Lederstillinger

Lønn

M

K

Totalt (n)

M

K

Totalt (n)

K / M

Kulturdepartementet

2016

38

62

149

50

50

20

91

2015

39

61

152

52

48

27

90

Norsk kulturråd

2016

38

62

117

35

65

17

100

2015

36

64

120

29

71

17

99

Kulturtanken

2016

50

50

50

57

43

9

103

2015

50

50

54

56

44

9

103

Riksteatret

2016

53

47

112

50

50

6

83

2015

47

53

112

50

50

8

101

Kunst i offentlige rom (KORO)

2016

24

76

17

50

50

2

78

2015

32

68

17

50

50

2

90

Nasjonalbiblioteket

2016

47

53

392

56

44

27

92

2015

48

52

422

56

44

27

90

Norsk lokalhistorisk institutt

2016

70

30

10

100

0

1

90

2015

63

37

8

100

0

1

80

Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek

2016

39

61

50

67

33

6

89

2015

40

60

55

67

33

6

88

Språkrådet

2016

36

64

36

33

67

6

103

2015

35

65

39

33

67

6

107

Arkivverket

2016

48

52

267

54

46

24

90

2015

48

52

270

46

54

34

90

Norsk filminstitutt

2016

43

57

93

36

64

14

98

2015

45

55

98

31

69

13

97

Medietilsynet

2016

48

52

46

67

33

6

95

2015

47

53

49

67

33

6

96

Lotteri- og stiftelsestilsynet

2016

52

48

68

43

57

7

88

2015

48

52

64

43

57

7

88

Den norske kirke (Kirkerådet, kontoransatte i bispedømmene, prestene)¹

2016

64

36

1 535

67

33

162

95

2015

65

35

1 558

69

31

166

94

Det praktisk-teologiske seminar¹

2016

34

66

14

67

33

3

90

2015

32

68

14

67

33

3

90

Nidaros domkirkes restaureringsarbeider

2016

54

46

65

45

55

11

94

2015

49

51

63

40

60

10

95

Opplysningsvesenets fond

2016

48

52

71

40

60

17

87

2015

47

54

71

53

47

17

91

¹ Fra 1. januar 2017 er Den norske kirke, virksomhetene under Den norske kirke og Praktisk-teologisk seminar ikke lenger statlige virksomheter.

Kulturdepartementet

Likestilling knyttet til kjønn

Kulturdepartementet har som mål å opprettholde en god kjønnsbalanse i de ulike stillingskategoriene. Departementets personal- og lønnspolitikk skal bidra til likelønn. Kulturdepartementet arbeider aktivt med å oppnå bedre kjønnsbalanse i ulike stillingskategorier og utjevne lønnsforskjeller mellom kjønnene.

I 2016 økte kvinneandelen noe sammenlignet med 2015. Samtidig økte andelen kvinner i lederstillinger, slik at det nå er lik fordeling av kvinner og menn i disse stillingene. Andelen kvinner i mellomlederstillinger er 38 pst. og i toppledergruppen 71 pst.

Kulturdepartementet har en tilfredsstillende andel av begge kjønn som søkere til utlyste stillinger. Ved rekruttering legger departementet vekt på å øke andelen mannlige tilsatte i den grad det er mulig i henhold til kvalifikasjonsprinsippet og annet regelverk for tilsetting i staten. Departementet legger til rette for å øke kvinners muligheter for å avansere i stillingskategori via etterutdanning og tildeling av nye oppgaver og ansvar. Dette kan føre til at flere kvinner vil være aktuelle for mellomlederposisjoner og ekspertstillinger i framtiden slik at kjønnsbalansen i disse stillingskategoriene utjevnes.

Det lokale lønnsforhandlingssystemet brukes bevisst for å utjevne lønnsforskjeller mellom kvinner og menn. Målrettet rekruttering og fokus på interne avansementsmuligheter er som nevnt andre tiltak som benyttes med mål om å jevne ut lønnsforskjellene og bidra til en lik andel av kjønnene i de ulike stillingskategoriene.

Likestilling knyttet til lønn

Kulturdepartementet legger vekt på å utjevne lønnsforskjeller mellom kjønnene. Departementets personal- og lønnspolitikk skal bidra til likelønn.

I 2016 tjente kvinner i gjennomsnitt 91 pst. av det menn tjente. Sammenlignet med tall fra oktober 2015 har kvinners lønn i forhold til menns økt.

Gjennomsnittslønnen er beregnet samlet ut fra alle stillingskategorier. Ulikheten i gjennomsnittslønn forklares hovedsakelig ved at kvinner utgjør den største andelen i stillingskategoriene som er lavest lønnet. Ved rekruttering til slike stillinger er det lagt vekt på å vurdere mannlige kvalifiserte søkere.

Departementet har for øvrig kartlagt og sammenliknet tilsatte av begge kjønn i samme stillingskategori ut fra alder, kompetanse og ansiennitet og finner ikke systematiske lønnsforskjeller. I Kulturdepartementets største stillingsgruppe; seniorrådgivere (49 pst.), er det i 2016 oppnådd likelønn (kvinner 100 pst. av menns lønn). Det samme gjelder i den nest største stillingsgruppen; avdelingsdirektører (kvinner 99 pst. av menns lønn).

For stillingskategorien rådgivere er det fortsatt, som tidligere år, slik at kvinnene har en gjennomsnittlig bedre lønn enn menn (kvinner 103 pst. av menns lønn).

Tabell 11.2 Kjønnsbalanse fordelt på stillingskategorier – tall i prosent

Kjønnsbalanse

Lønn

M

K

Total (N¹)

K / M

Totalt i departementet

2016

38

62

149

91

2015

39

61

152

90

Toppledere

2016

29

71

7

95

2015

33

67

9

95

Avdelingsdirektører

2016

67

33

21

99

2015

67

33

21

99

Fagdirektører

2016

86

14

7

92

2015

80

20

5

101

Underdirektører

2016

25

75

8

103

2015

33

67

9

100

Seniorrådgiver

2016

38

62

73

100

2015

37

63

71

98

Rådgiver

2016

25

75

20

103

2015

50

50

16

102

Første- og seniorkonsulent

2016

0

100

12

100

2015

5

95

9

100

¹ Stillinger

Tabell 11.3 Kjønnsfordeling for stillingsgrupper, deltid, midlertidighet, foreldrepermisjon per 1. oktober 2016. Legemeldt sykefravær for 2016 totalt – tall i prosent

Kjønnsbalanse

M

K

Total (N)

Deltid¹

2016

0,7

8,1

13

2015

1,3

3,9

8

Midlertidighet²

2016

3

6,6

16

2015

2,6

5,3

12

Foreldrepermisjon³

2016

0,7

8,1

13

2015

0,7

4,6

8

Sykefravær

2016

0

1,6

2015

0,4

2,7

¹ Andel av hvert kjønn som arbeider deltid

² Andel av hvert kjønn som er midlertidig tilsatt

³ Andel av hvert kjønn som har hatt uttak av foreldrepermisjon

Kulturdepartementet har samarbeidsavtale om inkluderende arbeidsliv og er en såkalt IA-bedrift. Det innebærer at departementet skal arbeide for redusert sykefravær, sysselsetting av personer med nedsatt funksjonsevne og bidra til at tilsatte står lenger i arbeid før de går av med pensjon.

Departementet har som IA-bedrift tett oppfølging av sykmeldte og driver planmessig tilrettelegging for å hindre sykmelding og bidra til at sykmeldte kommer raskere tilbake i arbeid. Ledere får aktiv veiledning og bistand i oppfølging av sykmeldte medarbeidere. Det legemeldte sykefraværet har gått betydelig ned fra 2015 til 2016. En del av sykefraværet blant kvinner var svangerskapsrelatert.

Departementet følger den generelle målsettingen om å begrense bruken av deltidsstillinger. Deltidsstillinger i departementet er primært knyttet til at stillingsinnehaveren ikke har mulighet til å jobbe fulltid pga. delvis uførhet eller har behov for redusert arbeidstid for en periode knyttet til omsorg for barn. Deltidsstillinger er i hovedsak begrunnet i departementets IA-arbeid og personalpolitikk om å legge til rette for arbeid i ulike livsfaser og -situasjoner. I 2016 var det én mann tilsatt i 50 pst. stilling. Tolv kvinner arbeidet midlertidig i deltidsstillinger.

Departementet følger den generelle målsettingen om at bruken av midlertidige stillinger skal være begrenset. Midlertidige stillinger er hovedsakelig vikariater for tilsatte i permisjon, men også stillinger knyttet til saks- og tidsavgrensede prosjekter. Det var i 2016 tilsatt elleve kvinner i midlertidige stillinger. Dette utgjorde en andel på 6,6 pst. av de tilsatte. Antall menn i midlertidige stillinger var fem. Dette var 3,0 pst. av de tilsatte. Det er en liten økning i midlertidige stillinger blant kvinner. Endringen skyldes at flere utlyste vikariater har blitt besatt av kvinner som best kvalifiserte.

Likestilling knyttet til etnisk bakgrunn, tros- og livssyn og nedsatt funksjonsevne

I stillingsutlysninger for departementene legges det vekt på mangfold, og kvalifiserte personer oppfordres til å søke – uansett alder, kjønn, funksjonsevne, etnisk bakgrunn eller seksuell legning. Kulturdepartementets personalpolitikk vektlegger å opptre inkluderende og imøtekommende.

Kulturdepartementets rekrutteringsportal gir søkere mulighet for å synliggjøre om de har annen etnisk bakgrunn enn norsk. Departementet har søkere med slik bakgrunn til de fleste utlyste stillinger. Kvalifiserte søkere innkalles til intervju. Kulturdepartementet har en langsiktig målsetting om å tilsette flere personer med ikke-vestlig bakgrunn.

Fra 2015 til 2016 har antallet tilsatte med innvandrerbakgrunn holdt seg stabilt. I 2016 var det tilsatt åtte personer i Kulturdepartementet som var innvandrere/norskfødte med innvandrerforeldre. Andelen utgjør 5 pst. av de tilsatte i departementet.

I departementets rekrutteringsportal kan søkere til utlyste stillinger synliggjøre om de har nedsatt funksjonsevne. Kvalifiserte søkere innkalles til intervju i tråd med generelle krav til rekruttering i staten. Gjennom sin personalpolitikk og IA-arbeid, legger departementet også stor vekt på å tilrettelegge for at personer som på grunn av helsemessige forhold får nedsatt funksjonsevne, skal kunne fortsette fullt eller delvis i arbeid.

Underliggende virksomheter

Norsk kulturråd og KORO har en større andel kvinnelige enn mannlige ansatte. For Kulturrådet er også andelen kvinner i ledergruppen høy. Kulturtanken og Riksteatret har som helhet jevn kjønnsfordeling, også på ledernivå. I KORO og Riksteatret har menn høyere gjennomsnittslønn enn kvinner, som skyldes fordelingen av kvinner og menn i ulike stillinger og posisjoner. Lønnsnivået er likt mellom kjønnene i Norsk kulturråd og Kulturtanken.

For Nasjonalbiblioteket, Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek og Språkrådet er kjønnsfordelingen totalt, og i lederstillinger, uforandret fra 2015 til 2016. Lønnsmessige forskjeller mellom kvinner og menn var mindre i 2016 enn i 2015 for alle virksomhetene. For Arkivverket er kjønnsbalansen for lederstillinger blitt noe endret i favør av menn. Dette henger sammen med organisatoriske endringer som blant har medført at antall lederstillinger er redusert betydelig fra 2015 til 2016.

For Medietilsynet, Norsk filminstitutt og Lotteri- og stiftelsestilsynet er det jevnt over god fordeling mellom kjønnene både totalt og i ledergruppene. Det er likevel noe lavere lønnsnivå for kvinner enn for menn, totalt. Det jobbes med å jevne ut dette på sikt.

I alle virksomhetene arbeides det aktivt med å tilrettelegge for en arbeidsstyrke som speiler mangfoldet i befolkningen.

For ytterligere detaljer om likestillingsarbeidet i Kulturdepartementets underliggende virksomheter, viser vi til de enkeltes årsmeldinger for 2016. Årsmeldingene er tilgjengelige på internett.

Tilskuddsinstitusjonene på kulturområdet

Kunstinstitusjonene

Departementet har fra 2010 overført ansvaret for styreoppnevninger i region-/landsdelsinstitusjoner og knutepunktinstitusjoner til fylkeskommunene. For de styrene som departementet fortsatt har ansvar for oppnevning av, legges det vekt på kompetanse, kapasitet og relevant mangfold, herunder forskjeller i erfaringsbakgrunn når departementet foreslår personer valgt inn i styrer. Departementet følger opp kravet til kjønnsrepresentasjon i styrene og arbeider for mest mulig lik representasjon mellom kjønnene.

I orkestrene som fikk tilskudd over kap. 323, post 70 og 71 i 2016, var fordelingen av årsverk for kvinner og menn henholdsvis 43 og 57 pst. Rapporteringen viser at menn er i flertall når det gjelder lederstillinger i orkestrene, både kunstneriske og administrative stillinger. Andelen kvinnelige styreledere var 40 pst.

I scenekunstinstitusjonene som fikk tilskudd over kap. 324, post 70 og 71 i 2016, var det en helt jevn fordeling av årsverk for kvinner og menn. I de kunstneriske lederstillingene var fordelingen 57 pst. kvinner og 43 pst. menn. Andelen kvinnelige styreledere var 56 pst.

Museene

I museene som fikk tilskudd over kap. 328, post 70 var andel kvinner og menn i faste stillinger henholdsvis 56 og 44 pst. Museenes styrer, inkludert varamedlemmer, hadde følgende kjønnssammensetning: 48 pst. kvinner og 52 pst. menn. På styreledernivå var 34 pst. av styrelederne kvinner.

Idrettsområdet

Departementet støtter opp om likestillingsarbeidet innenfor idretten. Sentrale verdier for norsk idrett er frivillighet, demokrati og likeverd. Likestilling mellom kjønnene er spesielt ivaretatt i lov for Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité (NIF). I § 2-4 Kjønnsfordeling heter det bl.a.:

Ved valg/oppnevning av styre, råd, utvalg/komité mv. og ved representasjon til årsmøte/ting, skal begge kjønn være representert.

Likestilling i idretten inngår også i «Idrettspolitisk dokument 2015–2019». Punkt 6 i programerklæringen er å engasjere flere kvinner og unge i trener- og lederroller.

Departementet er og vil være en pådriver i arbeidet med å få flere kvinnelige ledere i idretten, jf. omtale i kap. 7 Idrettspolitikken.

Undersøkelser viser at barn og ungdom med minoritetsbakgrunn, spesielt jenter, i mindre grad er medlemmer av idrettslag enn gjennomsnittet i befolkningen for øvrig. Det er et mål at flere jenter med minoritetsbakgrunn skal delta i idrett. Inkludering av minoritetsjenter i idretten prioriteres gjennom departementets ordning med tilskudd til inkludering i idrettslag.

Frivillighetsområdet

Undersøkelser i perioden 1998–2014 viser at det totalt sett er flere menn enn kvinner i frivillig arbeid i organisasjonene. Utenom idretten er ikke kjønnsskillene lenger til stede. Funn fra norske undersøkelser samsvarer med funn i Sverige og Danmark.

Den norske kirke

Fra 1. januar 2017 er Den norske kirke skilt ut fra staten som eget rettssubjekt. Departementet vil vurdere innretningen av rapporteringen på likestillingsområdet fra og med rapporteringsåret 2017.

Den norske kirke har som overordnet mål at det skal tenkes helhetlig og tverrfaglig i arbeidet med å sikre at kjønns- og likestillingsperspektivet er med på alle nivåer, jf. Strategiplan for likestilling 2015–2023.

For de kirkelige virksomhetene sett under ett er andelen kvinner forholdsvis lav. Dette skyldes først og fremst at det blant prestene er flest menn. Kvinneandelen blant prestene har imidlertid økt de siste 20 årene, og var i 2016 passert 32 pst. Fortsatt er det ulikheter mellom bispedømmene, med lavest kvinneandel i bispedømmene på Vestlandet. I Oslo er nærmere halvparten av alle prester kvinner. Kvinneandelen i lederstillinger som prost og biskop var i 2016 passert 29 prosent.

Kvinnelige prester tjente i 2016 97 pst. av det mennene i denne yrkesgruppen tjente. Forskjellene i lønn skyldes i hovedsak at det er flere menn med høy aldersansiennitet.

Kjønnsbalansen blant de ansatte på bispedømmekontorene og i Kirkerådet er samlet sett forholdsvis god, men det er betydelige variasjoner når det sammenlignes på stillingskategorier og mellom bispedømmer. I lavere stillingskategorier er det nesten utelukkende tilsatt kvinner, mens fordelingen i rådgiverstillinger er mer jevn i de fleste bispedømmene. Andelen kvinnelige ledere på bispedømmekontorene lå i 2016 på 36 pst. Lønnsforskjellene i denne gruppen varierer mye mellom bispedømmene. Landet sett under ett tjente kvinnelige ledere på bispedømmekontorene 97 prosent av det menn i lederstillinger tjente.

12 Omtale av klima- og miljørelaterte saker

Spillemidler til anlegg for idrett og fysisk aktivitet

Tilskudd av spillemidler til anlegg for idrett og fysisk aktivitet betinger en idrettsfunksjonell forhåndsgodkjenning av planene for anlegget. Miljømessige forhold vurderes ved behandling av søknad om idrettsfunksjonell forhåndsgodkjenning. Søkerne skal blant annet redegjøre for miljøstyring, materialvalg, energi, avfall, transport og naturinngrep. Departementet foretar idrettsfunksjonell forhåndsgodkjenning av svømme- og isanlegg. Kommunene kan foreta idrettsfunksjonell forhåndsgodkjenning av andre typer anlegg.

Den norske kirke

Den norske kirke ønsker å bidra til et mer bevisst forhold til miljø, forbruk og rettferd, og være en tydelig pådriver overfor myndighetene til å føre en ansvarlig klima- og miljøpolitikk. Dette har bl.a. resultert i et mangeårig engasjement for en forpliktende og ambisiøs internasjonal klimaavtale. Det er vedtatt en egen klimamelding for Den norske kirke for perioden 2015–2030, hvor målet er å sette i gang utstrakt samarbeid mellom ulike nivåer og aktører for å redusere utslippene kirken er ansvarlig for. Kirkens egen miljøsertifiseringsordning som «Grønn menighet» er en del av arbeidet med å redusere utslippene kirken er ansvarlig for.

Kirkebyggene og gravplassene er en del av nasjonens kulturarv. De skal forvaltes med respekt for det formålet de skal tjene og i samsvar med sin kulturhistoriske betydning. I dette ligger bl.a. at kirkebyggene skal være tilfredsstillende sikret og vedlikeholdt. Dette er nærmere omtalt under programkategori 08.40.

Oppvarming og drift av landets over 1600 kirkebygg er hovedkilden til de klimautslipp som knyttes til Den norske kirke. KA Arbeidsgiverorganisasjon for kirkelige virksomheter, arbeider sammen med Riksantikvaren for å finne nye varmesystemer som både kan gi energisparing og et bedre bevaringsmiljø for bygg og interiør.

Opplysningsvesenets fond (Ovf) eier og forvalter en betydelig eiendoms- og bygningsmasse. Flere av de gamle prestegårdene er verdifulle kulturminner og kulturmiljøer. Fondet har utarbeidet en oversikt over de kulturhistorisk mest verdifulle boligene, med formål å sikre disse boligene gjennom framtidig bruk. Ovf er også en av landets største skogeiere. Skogbruket skal drives på en miljøvennlig og bærekraftig måte. Ovf utarbeider klimaregnskap for sin virksomhet.

Staten har hatt bygningsansvaret for Nidarosdomen siden gjenreisningen av domkirken ble påbegynt i 1869. Nidarosdomen og Erkebispegården har en enestående verneverdi og er blant landets viktigste kirke- og kulturhistoriske bygningsverk. Kontinuerlig sikring og vedlikehold av bygningene er nødvendig for en forsvarlig forvaltning av den kulturarven disse bygningene representerer.

Museumssektoren

Museenes bevarings- og formidlingsarbeid bidrar til å spre kunnskap om og opplevelse av sammenhenger og endringer i de natur- og kulturbaserte miljøer som omgir oss. Museumssektoren forvalter kulturminner i form av bygninger og anlegg. Museene rapporterer om ca. 5 000 kulturhistoriske bygninger i 2016. Udekte behov for vedlikehold av bygninger, anlegg og fartøy er en betydelig utfordring for museene.

Norsk kulturråd forvalter tilskuddsordningen for sikringstiltak ved museene. Over ordningen ble det i 2016 innenfor en ramme på 12,5 mill. kroner gitt tilskudd til 35 ulike museer. Det gis tilskudd til å forebygge ødeleggelser ved blant annet brann, tyveri, hærverk og naturskade.

Arkitektonisk kvalitet og miljøhensyn i omgivelsene

Kunst i offentlige rom (KORO) har rutiner som ivaretar kravet om grønne anskaffelser, både i forbindelse med kontordriften og produksjon av kunst. Miljøkrav og totale livssykluskostnader er tatt inn i malen for konkurransegrunnlag til leverandør og tildelingskriterier. Miljømessige hensyn blir vurdert og ivaretatt i forbindelse med kunstproduksjon.

13 Anmodningsvedtak

08.15 Samfunns- og frivillighetsformål

Tilskudd til frivillige organisasjoner – anmodningsvedtak nr. 362, 17. desember 2015

«Stortinget ber regjeringen i større grad gi tilskudd til frivillige organisasjoner gjennom avtaler over flere år.»

Dokumentene som ligger til grunn for vedtaket er Prop. 1 S (2015–2016) og Innst. 6 S (2015–2016). Etter anmodning fra Justis- og beredskapsdepartementet har Kulturdepartementet overtatt ansvaret for dette vedtaket. Kulturdepartementet vil følge opp anmodningsvedtaket i forbindelse med det pågående arbeidet med å forenkle tilskuddsordninger for frivillig sektor, og vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Tilskudd til egenorganisert idrett – anmodningsvedtak nr. 108.45, 5. desember 2016

«Stortinget ber regjeringen vurdere å sikre tilskudd til egenorganisert idrett, herunder paraplyorganisasjon/felles styringsorgan for egenorganisert idrett ved tildeling av tippemidler.»

Dokumentene som ligger til grunn for vedtaket er Meld. St. 2 (2016–2017) og Innst. 2 S (2016–2017). Anmodningsvedtaket ble fulgt opp i Prop. 129 S (2016–2017) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i Statsbudsjettet 2017, jf. omtale s. 35–37. Komiteen tok omtalen til orientering. I budsjettforliket ble det vedtatt en bevilgning på 2 mill. kroner til et ressurssenter for egenorganisert idrett, jf. Revidert nasjonalbudsjett 2017, vedtak 1051. Senteret skal veilede og legge til rette for aktivitet som drives egenorganisert og utenfor de etablerte idrettsorganisasjonene. Flertallet ba Kulturdepartementet om å vurdere den mest formålstjenlige og effektive organiseringen av et slikt senter, med sikte på snarlig etablering. Vi viser til omtale av senteret under kap. 315, post 79.

Søknadsgrunnlag for Norsk Tippings overskudd til samfunnsnyttige organisasjoner – anmodningsvedtak nr. 636, 2. mai 2017

«Stortinget ber regjeringen sette minstegrensen i søknadsgrunnlaget for Norsk Tippings overskudd til samfunnsnyttige og humanitære organisasjoner til 10 millioner kroner.»

Dokumentene som ligger til grunn for vedtaket er Meld. St. 12 (2016–2017) og Innst. 250 S (2016–2017). Anmodningsvedtaket følges opp gjennom forslag til nytt regelverk for fordelingen av overskuddet til Norsk Tipping til samfunnsnyttige og humanitære organisasjoner. Forslaget er sendt på høring, med høringsfrist 10. november 2017.

Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner – anmodningsvedtak nr. 1048, 20. juni 2017

«Stortinget ber regjeringen styrke momskompensasjonsordningen til frivillige organisasjoner gjennom en opptrappingsplan og utvikling av ordningen som sikrer at midlene kommer organisasjoner som er basert på frivillighet til gode.»

Dokumentene som ligger til grunn for vedtaket er Dokument 8:102 S (2016–2017) og Innst. 478 S (2016–2017).

Kulturdepartementet arbeider med forslag til enkelte endringer i forskrift om merverdiavgiftskompensasjon for frivillige organisasjoner. Målet er å sikre at ordningen fortsatt er enkel og ubyråkratisk, fremmer frivillig aktivitet og er mest mulig treffsikker for både små og store organisasjoner. Rammene for tilskuddsordningen vurderes i de årlige budsjettprosessene.

08.20 Kulturformål

Nasjonalgalleriet – anmodningsvedtak nr. 60, 1. desember 2014

«Stortinget ber regjeringen vurdere om Nasjonalgalleriet kan være en del av Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design uten ny totalrenovering.»

Dokumentet som ligger til grunn for anmodningsvedtaket er Innst. 2 S Tillegg 1 (2014–2015) fra finanskomiteen om nasjonalbudsjettet for 2015 og forslaget til statsbudsjett for 2015.

Regjeringen har fått utarbeidet en konseptvalgutredning (KVU) for Tullinløkkaområdet i Oslo, inkludert bygningen Nasjonalgalleriet, samt ekstern kvalitetssikring (KS1) av denne. Sistnevnte oppdrag ble utført av Menon Economics, DNV GL og ÅF Advansia og rapporten ble avlevert i april 2017. Denne prosessen har imidlertid ikke munnet ut i klare og entydige anbefalinger om framtidig bruk av nevnte bygning: «Etter kvalitetssikreres vurdering er det ikke sannsynliggjort, verken i KVUen eller i løpet av kvalitetssikringsprosessen, at […] Nasjonalmuseet eller Kulturhistorisk museum har reelt behov for arealene som er tilgjengelig i […] Nasjonalgalleriet».[8]

KS1-rapporten tilrår likevel en totalrenovering av bygningen. De berørte departementene, Kulturdepartementet, Kunnskapsdepartementet og Kommunal- og moderniseringsdepartementet, er enige om at det vil være nødvendig å arbeide videre med flere spørsmål før konklusjon kan trekkes om framtidig bruk av Nasjonalgalleriet og utvikling av området. Statsbygg vil på oppdrag fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet arbeide videre med relevante problemstillinger. Regjeringen vil holde Stortinget orientert om framdriften.

Framtidig organisering og drift av Norges Postmuseum – anmodningsvedtak nr. 79, 29. november 2016

«Stortinget ber regjeringen fremme forslag til fremtidig organisering og drift av Norges Postmuseum i statsbudsjettet for 2018»

Vedtaket ble truffet ved behandlingen av Meld. St. 31 (2015–2016) Postsektoren i endring, jf. Innst. 76 S (2016–2017).

Basert på en særskilt avtale mellom Posten Norge AS og Lillehammer museum er Postmuseet lokalisert på Maihaugen. Lillehammer museum er gjennom denne avtalen tillagt et forvaltnings- og formidlingsansvar for Postmuseets omfattende samlinger som dokumenterer Postens historie fra 1647 til dags dato. Avtalen gjelder fram til 31. desember 2019, men begge parter kan si opp avtalen med 18 måneders skriftlig varsel.

Avtalen innebærer at Lillehammer museum årlig mottar 7 mill. kroner fra Posten Norge AS. I samråd med involverte departementer vil Kulturdepartementet se nærmere på løsninger for framtidig organisering og drift av Norges Postmuseum. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Bevilgningene knyttet til språkpolitiske tiltak og språkorganisasjonene – anmodningsvedtak nr. 230, 14. desember 2016.

«Stortinget ber regjeringen sørge for at Stortinget fortsatt skal ha hånd om bevilgningene knyttet til språkpolitiske tiltak og språkorganisasjoner.»

Dokumentene som ligger til grunn for anmodningsvedtaket er Innst. 14 S (2016–2017), Prop. 1 S (2016–2017). Forslag til fordeling av tilskudd til språkorganisasjoner er fremmet på kap. 326, post 73, jf. vedlegg II. Anmodningsvedtaket anses med dette å være fulgt opp.

Revidering av arkivloven – anmodningsvedtak nr. 231, 14. desember 2016

«Stortinget ber regjeringen om at det igangsettes en revidering av arkivloven av 1999.»

Dokumentene som ligger til grunn for anmodningsvedtaket er Innst. 14 S (2016–2017), jf. Prop. 1 S (2016–2017). Det vises her til at arkivloven ble laget før digitalisering og bruk av data, og at loven av den grunn har flere mangler.

Anmodningsvedtaket følges opp ved at det er oppnevnt et lovutvalg som bl.a. skal

beskrive de viktigste utfordringer og utviklingstrekk i og for arkivene

gjennomgå hele arkivloven, herunder lovens formål, virkeområde, bevarings- og kassasjonsbestemmelser og riksarkivarens og Arkivverkets ansvar og oppgaver

gi anbefalinger om endringer i arkivloven og annet regelverk

Utvalget skal samordne arkivlovarbeidet med Forvaltningslovutvalgets arbeid. Utvalget skal også innhente synspunkter fra et utvalg berørte instanser om erfaringer med praktiseringen av arkivregelverket, herunder fagmiljøer med kjennskap til digitalisering av offentlig sektor og representanter fra IKT-sektoren, samt relevante organisasjoner med særskilt interesse i arkivdanning, arkivbevaring og bruk av arkivene. Utvalget skal levere sin utredning innen 1. mars 2019. Regjeringen vil på bakgrunn av utvalgets innstilling gi en omtale av status for lovarbeidet i Prop. 1 S (2019–2020).

Støtteordning for privatarkiv – anmodningsvedtak nr. 434, 17. januar 2017, jf. vedtak nr. 1115, 21. juni 2017 (delvis sammenfallende vedtak)

«Stortinget ber regjeringen i dialog med fagetatene vurdere om opprettelse av en særskilt støtteordning for privatarkiv bør være et prioritert virkemiddel i privatarkivsatsingen og hvordan en slik ordning kan innrettes for å treffe alle institusjoner som oppbevarer arkiv, også museer.»

Dokumentene som ligger til grunn for vedtaket, er Dok 8:177 S (2015–2016) og Innst. 157 S (2016–2017). Oppfølgingen av anmodningsvedtaket omtales under anmodningsvedtak nr. 1115, 21. juni 2017.

Revisjon av kulturloven – anmodningsvedtak nr. 436, 17. januar 2017

«Stortinget ber regjeringa vurdere ein revisjon av kulturlova, der ulike kulturtiltak, herunder relevant lovgjeving om arkiv, bibliotek og museum, vert sett i samanheng gjennom ei forenkling og samling av dagens oppstykka regelverk på feltet og der dei statlege kulturforpliktingane vert konkretisert.»

Dokumentet som ligger til grunn for anmodningsvedtaket er representantforslag fra Sveinung Rotevatn på vegne av Venstre i forbindelse med behandlingen av Dok. 8:117 S (2015–2016) og Innst. 157 S (2016–2017) om å gjenopprette støtteordningen for privatarkiv.

Lov 29. juni 2007 nr. 89 om offentlege styresmakters ansvar for kulturverksemd (kulturlova) ble med hensikt utformet som en generell lov uten detaljerte føringer. Den skulle være enkel i sin form og kun på overordnet nivå understreke offentlige myndigheters ansvar på kulturområdet. Offentlige myndigheters ansvar når det gjelder kulturvirksomhet er omfattende og mangfoldig. Som følge av Stortingets anmodningsvedtak vil imidlertid fordeler og ulemper ved å sammenstille så vidt detaljert og uensartet regelverk bli utredet i forbindelse med arbeidet med ny kulturmelding.

Vurdering av museumsreformen – anmodningsvedtak nr. 486, 7. mars 2017

«Stortinget ber regjeringen om å gjennomføre en helhetlig vurdering av museumsreformen så langt og synliggjøre framtidsutfordringer i et helhetlig tilbud.»

Dokumentet som ligger til grunn for anmodningsvedtaket er representantforslag 13 S (2016–2017) fra stortingspresentantene Hege Haukeland Liadal, Svein Harberg, Geir Jørgen Bekkevold, Ib Thomsen og Rasmus Hansson om en helhetlig vurdering av museumsreformen så langt, jf. Dok 8:13 S (2016–2017) og Innst. 196 S (2016–2017).

Kulturdepartementet har i samarbeid med museumsseksjonen i Norsk kulturråd innledet et arbeid med å sammenstille eksisterende kunnskap og innhente ny kunnskap om museumsreformen. Siktemålet er å få fram et bredt og grundig kunnskapsgrunnlag som kan tjene som underlagsmateriale for en helhetlig vurdering av reformen. Blant annet vil det være viktig å få fram et empirisk materiale som gjør det mulig å identifisere utfordringer og suksessfaktorer når det gjelder økonomistyring, bruk av ressurser, personal, ledelse og publikumsaktivitet, samt synliggjøring av framtidige utfordringer på museumsområdet. Regjeringen vil melde tilbake til Stortinget når materialet er ferdig sammenstilt og analysert.

Utredning av samfunnets arkivfunksjoner – anmodningsvedtak nr. 1047, 20. juni 2017

«Stortinget ber regjeringen iverksette en bred utredning av samfunnets arkivfunksjoner, med særlig vekt på regionale arkivtjenester, nasjonalt samspill og håndtering av digitale utfordringer».

Dokumentene som ligger til grunn for anmodningsvedtaket er Innst. 484 S (2016–2017), jf. Dokument 8:139 S (2016–2017).

Det vises her til behov for en overordnet diskusjon om arkivenes rolle og funksjon i det norske samfunnet, herunder private arkiver, og at det bør gjennomføres en bred arkivutredning som omhandler blant annet de regionale arkivfunksjonene, digitalisering og magasinbehov.

Kulturdepartementet viser til oppfølgingen av anmodningsvedtak nr. 231, 14. desember 2016 om revidering av arkivloven, og ser disse anmodningsvedtakene i sammenheng. Lovutvalget som er oppnevnt for å foreslå endringer i arkivloven skal beskrive de viktigste utfordringer og utviklingstrekk i og for arkivene. Anmodningsvedtaket blir fulgt opp gjennom lovutvalgets mandat.

Støtteordning for privatarkiv over tippemidlene – anmodningsvedtak nr. 1115, 21. juni 2017

«Stortinget ber regjeringen vurdere oppretting av en fast støtteordning for privatarkiv over tippemidlene. Det skal vurderes om ordningen skal administreres av Riksarkivaren og om alle institusjoner som oppbevarer arkiv, også museer, skal gis adgang til å søke midler gjennom ordningen.»

Vedtaket ble truffet ved behandlingen av Innst. 401 S (2016–2017).

Arkivverket har siden 2015 forvaltet prosjekt- og utviklingsmidler som skal styrke sikring og tilgjengeliggjøring av samfunnets arkiver. For 2017 er nær 10 mill. kroner av Norsk Tippings spilleoverskudd satt av til ordningen. Anmodningsvedtaket anses som fulgt opp ved at midler øremerket til privatarkiv økte fra 2 mill. kroner i 2016 til 6 mill. kroner i 2017, og ved at det er åpnet for at alle institusjoner som oppbevarer privatarkiv, også museer, skal kunne søke om tilskudd.

08.30 Medieformål

Rammeverket for kringkastingsrådet – anmodningsvedtak nr 502, 1. mars 2016

«Stortinget ber regjeringen foreslå avgrensing av Kringkastingsrådets mandat, samt endring i oppnevnelse av medlemmer til Kringkastingsrådet.»

Dokumentet som ligger til grunn for vedtaket er Innst. 178 S (2015–2016), jf. Meld. St. 38 (2014–2015) Open og opplyst.

Stortingets anmodning følges opp ved at Kulturdepartementet høsten 2017 sender ut et høringsnotat med forslag til endringer i kringkastingsloven. Regjeringen kommer tilbake til Stortinget på egnet måte.

Alternative modeller for klageadgang og kontakt med NRK – anmodningsvedtak nr. 503, 1. mars 2016

«Stortinget ber regjeringen utrede alternative modeller for å ivareta publikums klageadgang og kontakt med NRK.»

Dokumentene som ligger til grunn for anmodningsvedtaket er Innst. 178 S (2015–2016), jf. Meld. St. 38 (2014–2015) Open og opplyst.

Stortingets anmodning følges opp ved at Kulturdepartementet høsten 2017 sender ut et høringsnotat med forslag til endringer i kringkastingsloven. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Kommersielle produkter til rettighetsutøveres egne åndsverk – anmodningsvedtak nr. 108.33, 5. desember 2016

«Stortinget ber regjeringen legge til rette for rettighetsutøvere som ønsker å utvikle kommersielle produkter knyttet til sine egne åndsverk.»

Dokumentene som ligger til grunn for anmodningsvedtaket er Innst. 2 S (2016–2017) jf. Meld. St. 1 (2016–2017), Prop. 1 S (2016–2017) og Prop. 1 S Tillegg 1-5 (2016–2017).

Anmodningsvedtaket anses som fulgt opp ved at regjeringen har fremmet forslag til ny åndsverklov for Stortinget 5. mars 2017 i Prop. 104 L (2016–2017).

Regionale filmfond – anmodningsvedtak nr. 108.34, 5. desember 2016

«Stortinget ber regjeringen sikre en likeverdig behandling i tildeling av midler til regionale filmfond.»

Dokumentene som ligger til grunn for anmodningsvedtaket er Innst. 2 S (2016–2017), jf. Meld. St. 1 (2016–2017), Prop. 1 S (2016–2017) og Prop. 1 S Tillegg 1-5 (2016–2017).

Kulturdepartementet viser til at Stortinget i behandlingen av Meld. St. 30 (2014–2015) En framtidsrettet filmpolitikk, jf. Innst. 83 S (2015–2016), ba om at virkningen av konsolideringen av de regionale filmfondene evalueres etter tre år. Departementet vil derfor i etterkant av tildelingen for 2018 evaluere dagens modell for fordeling av tilskudd til regionale filmfond. Anmodningsvedtaket vil bli fulgt opp ved at departementet tar sikte på å presentere en ny modell for fordeling av tilskudd til regionale filmfond etter at evalueringen er gjennomført. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Stimulere til bruk av norsk musikk i DAB-nettet – anmodningsvedtak nr. 108.46, 5. desember 2016

«Stortinget ber regjeringen fremme et forslag som kan stimulere til bruk av norsk musikk hos radiotilbydere og kanaler i DAB-nettet forbindelse med overgangen til DAB-radio.»

Dokumentene som ligger til grunn for anmodningsvedtaket er Innst. 2 S (2016–2017), jf. Meld. St. 1 (2016–2017), Prop. 1 S (2016–2017) og Prop. 1 S Tillegg 1-5 (2016–2017).

Anmodningsvedtaket blir fulgt opp under kap. 335, post 74. Her foreslår Kulturdepartementet at programproduksjoner og utviklingsprosjekter som stimulerer til bruk av norsk musikk gis prioritet innenfor tilskuddsordningen for lokale lyd- og bildemedier.

Slukking av FM-nettet – anmodningsvedtak nr. 111, 7. desember 2016

«Stortinget ber regjeringen følge slukkingen av FM-nettet nøye, og løpende sikre seg at beredskapen ikke rammes og at dekningsgraden blir oppfylt i tråd med Stortingets forutsetninger»

Dokumentet som ligger til grunn for anmodningsvedtaket er Innst. 99 S (2016–2017), jf. Dok. 8:10 S (2016–2017) Representantforslag fra stortingsrepresentantene Janne Sjelmo Nordås, Heidi Greni, Anne Tingelstad Wøien og Jenny Klinge om utsatt slukking av FM-nettet.

Anmodningsvedtaket er fulgt opp i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2017, jf. Prop. 129 S (2016–2017) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i Statsbudsjettet 2017, der Kulturdepartementet redegjør for hvilke tiltak som er iverksatt for å følge opp at beredskap og dekning er i samsvar med Stortingets forutsetninger.

Bydelsaviser som mister tilskudd – anmodningsvedtak nr. 232, 14. desember 2016.

«Stortinget ber regjeringen, om nødvendig gjennom forskriftsendringer, legge til rette for at bydelsaviser som mister tilskudd som følge av endringen i Forskrift om produksjonstilskudd til nyhetsmedier mv. i 2014, får produksjonstilskudd inntil Mediemangfoldsutvalgets rapport og stortingsmeldingen i etterkant av denne er ferdigbehandlet.»

Dokumentene som ligger til grunn for anmodningsvedtaket er Innst. 14 S (2015–2016), jf. Prop. 1 S (2015–2016) og Prop. 1 S Tillegg 1 (2015–2016).

Vedtaket er fulgt opp med midlertidig forskrift 27. juni 2017 nr. 1053 om produksjonstilskudd til bydelsmedier. Forskriften sikrer at bydelsaviser som mistet retten til tilskudd i forbindelse med omleggingen av tilskuddsordningen i 2014 får produksjonstilskudd inntil videre. Forskriften er midlertidig i påvente av oppfølgingen av Mediemangfoldsutvalgets utredning.

Lov om medieansvar og teknologinøytral lovgivning – anmodningsvedtak nr. 431, 17. januar 2017

«Stortinget ber regjeringen utrede lov om medieansvar, herunder legge til rette for en teknologinøytral lovgivning, og komme tilbake til Stortinget på egnet måte. Utredningen bør blant annet omfatte redaktørens ansvar for redaksjonelt stoff, ansvar for brukergenerert innhold, kildevernets beskyttelse og adgangen til å etterforske medienes kilder.»

Dokumentene som ligger til grunn for anmodningsvedtaket er Innst. 155 S (2016–2017), jf. Dokument 8:102 S (2015–2016). Vedtaket følges opp av Kulturdepartementet i samarbeid med Justis- og beredskapsdepartementet. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Kartlegge tilbudet til spillavhengige – anmodningsvedtak nr. 637, 2. mai 2017

«Stortinget ber regjeringen kartlegge tilbudet til spillavhengige og fremme forslag til tiltak som bedre ivaretar spillavhengige der mangler avdekkes.»

Dokumentet som ligger til grunn for anmodningsvedtaket er Innst. 250 S (2016–2017), jf. Meld. St. 12 (2016–2017) Alt å vinne – Ein ansvarleg og aktiv pengespelpolitikk.

Vedtaket følges opp av Kulturdepartementet i samarbeid med Helse- og omsorgsdepartementet, og regjeringen vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Hovedbingospill via internett – anmodningsvedtak nr. 638, 2. mai 2017

«Stortinget ber regjeringen innen to år evaluere effektene av at det åpnes for at spillere kan delta i hovedbingospill via internett.»

Dokumentet som ligger til grunn for anmodningsvedtaket er Innst. 250 S (2016–2017), jf. Meld. St. 12 (2016–2017) Alt å vinne. Anmodningsvedtaket vil bli fulgt opp når regelverksendringene for bingo er trådt i kraft. Disse forventes å tre i kraft i første halvdel av 2018. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Evaluering av Norsk Tippings og Norsk Rikstotos organisering og praksis – anmodningsvedtak nr. 639, 2. mai 2017

«Stortinget ber regjeringen, i forbindelse med arbeidet med en ny lov på pengespillfeltet, om å foreta en bred og ekstern evaluering av Norsk Tippings og Norsk Rikstotos organisering og praksis, for å se på hvordan målet om å redusere negative sosiale konsekvenser best mulig kan oppnås. Herunder skal det gjøres en evaluering av selskapenes spillportefølje og hvorvidt dagens praksis for markedsføring og annen medieeksponering kan grunngis med kanaliseringshensyn.»

Dokumentet som ligger til grunn for anmodningsvedtaket er Innst. 250 S (2016–2017), jf. Meld. St. 12 (2016–2017) Alt å vinne. Anmodningsvedtaket vil bli fulgt opp i forbindelse med arbeidet med ny lov på pengespillfeltet. Det tas sikte på å lyse ut oppdraget med utredningen i løpet av høsten 2017.

Endring av forskrift til lov om lotterier mv. – anmodningsvedtak nr. 640, 2. mai 2017

«Stortinget ber regjeringen vurdere en endring av Forskrift til lov om lotterier m.v. § 5, punkt 4, med mål om å myke opp forbudet mot interaktive trekninger distribuert via elektroniske kommunikasjonsnett slik at flere aktører kan gis tillatelse til for eksempel å selge skrapelodd via mobilapplikasjoner.»

Dokumentet som ligger til grunn for anmodningsvedtaket er Innst. 250 S (2016–2017), jf. Meld. St. 12 (2016–2017) Alt å vinne. Kulturdepartementet følger opp anmodningsvedtaket i samarbeid med Lotteritilsynet. Stortinget vil bli orientert på egnet måte.

Endre NRK-plakaten – anmodningsvedtak nr. 776 og nr. 777, 7. juni 2017

«Stortinget ber regjeringen foreta følgende endring av NRK-plakaten slik at § 3 blir lydende:

NRK skal ha eit sjølvstendig ansvar for å bidra til det norske mediemangfaldet (regionalt og nasjonalt).»

«Stortinget ber regjeringen foreta følgende endring av NRK-plakaten slik at § 5 blir lydende:

§ 5 NRK skal styrkje det norske og dei samiske språka, og styrkje norsk og samisk identitet og kultur. Ein stor del av tilbodet skal ha norsk forankring og avspegle det kulturelle mangaldet i folket. NRK skal ha daglege sendingar for den samiske befolkninga. NRK skal ha program for nasjonale og språklege minoritetar. NRK skal formidle innhald frå Norden og medverke til kunnskap om nordiske samfunnstilhøve, kultur og språk.»

Dokumentet som ligger til grunn for anmodningsvedtaket er Innst. 332 S (2016–2017), jf. Meld. St. 15 (2016–2017) Eit moderne og framtidsretta NRK – Finansiering og innhaldsplikter. Den endrede NRK-plakaten vil bli formelt fastsatt ved at plakaten innarbeides i NRKs vedtekter i ekstraordinær generalforsamling høsten 2017.

08.40 Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

Ved behandlingen av Meld. St. 17 (2016–2017) Anmodnings- og utredningsvedtak i stortingssesjonen 2015–2016, jf. Innst. 285 S (2016–2017), uttalte kontroll- og konstitusjonskomiteen at den avventer videre oppfølging av anmodningsvedtak på tros- og livssynsfeltet i forbindelse med arbeidet med en helhetlig lov om tros- og livssynsamfunn.

Forslaget til ny lov om tros- og livssynssamfunn, som følger opp Stortingets anmodningsvedtak fra 2015–2016 på tros- og livssynsfeltet videre, er sendt på høring.

Dette gjelder følgende anmodningsvedtak, jf. omtale i Prop. 1 S (2016–2017):

237 av 11. desember 2015, hvor Stortinget har bedt regjeringen komme med forslag til nytt finansieringssystem for tros- og livssynssamfunn.

407 og 408 av 18. desember 2015, hvor Stortinget har bedt regjeringen utarbeide en forsterket strategi for vedlikehold av kulturhistorisk verdifulle kirker.

442 og 443 av 12. januar 2016, hvor Stortinget har bedt regjeringen utrede et forbud mot utenlandsfinansiering av trossamfunn fra stater som ikke praktiserer religionsfrihet, og muligheten for en offisiell, norsk utdanning av religiøse ledere.

929 av 16. juni 2016, hvor Stortinget ber regjeringen utrede en mulighet for å trekke tilbake økonomisk støtte til samfunn som bl.a. oppfordrer til lovbrudd eller tar imot støtte fra stater som bryter fundamentale menneskerettigheter.

Opplæring i vold og overgrep – anmodningsvedtak nr. 612, 25. april 2017

«Stortinget ber regjeringen legge til rette for at ulike trossamfunn og religiøse ledere involveres i opplæring/informasjon om vold og overgrep.»

Vedtaket ble truffet ved behandling av Prop. 12 S (2016–2017) Opptrappingsplan mot vold og overgrep (2017–2021), jf. Innst. 247 S (2016–2017). Anmodningsvedtaket blir fulgt opp i revisjonen av forstanderveilederen for trossamfunn med aktuell informasjon om temaet, samt Kulturdepartementets utredningsarbeid vedrørende kurstilbud for ledere i tros- og livssynssamfunn.

Tilråding

Kulturdepartementet

tilrår:

I Prop. 1 S (2017–2018) om statsbudsjettet for år 2018 føres opp de forslag til vedtak som er nevnt i et framlagt forslag.

Forslag

Under Kulturdepartementet føres det i Prop. 1 S (2017–2018) statsbudsjettet for budsjettåret 2018 opp følgende forslag til vedtak:

Kapitlene 300–342, 3300–3342 og 5568

I

Utgifter:

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Administrasjon

300

Kulturdepartementet

01

Driftsutgifter

170 235 000

21

Spesielle driftsutgifter

1 870 000

172 105 000

Sum Administrasjon

172 105 000

Frivillighetsformål

315

Frivillighetsformål

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

6 000 000

70

Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

1 348 500 000

75

Herreløs arv til frivillige organisasjoner

24 518 000

76

Tilskudd til tiltak mot barnefattigdom

10 000 000

78

Ymse faste tiltak

8 350 000

79

Til disposisjon

13 200 000

82

Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

185 000 000

86

Tilskudd til internasjonale sykkelritt i Norge

5 000 000

1 600 568 000

Sum Frivillighetsformål

1 600 568 000

Kulturformål

320

Norsk kulturråd

01

Driftsutgifter

185 070 000

51

Fond for lyd og bilde

38 880 000

55

Norsk kulturfond

919 500 000

1 143 450 000

321

Kunstnerøkonomi

71

Statsstipend

11 620 000

73

Kunstnerstipend m.m., kan overføres

182 700 000

74

Garantiinntekter og langvarige stipend, overslagsbevilgning

131 500 000

75

Vederlagsordninger, kan overføres

191 320 000

517 140 000

322

Bygg og offentlige rom

01

Driftsutgifter

18 424 000

50

Kunst i offentlige rom

25 440 000

70

Nasjonale kulturbygg, kan overføres

324 500 000

78

Ymse faste tiltak

3 770 000

372 134 000

323

Musikk og scenekunst

01

Driftsutgifter

93 657 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

59 580 000

22

Forsvarets musikk

46 400 000

60

Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge

21 120 000

70

Nasjonale institusjoner

1 462 365 000

71

Region-/landsdelsinstitusjoner

773 210 000

73

Region- og distriktsopera

59 760 000

78

Ymse faste tiltak

297 205 000

2 813 297 000

325

Allmenne kulturformål

01

Driftsutgifter

96 121 000

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

16 200 000

52

Norges forskningsråd

12 000 000

53

Sametinget

83 700 000

71

Kulturell og kreativ næring

56 630 000

72

Kultursamarbeid i nordområdene

11 415 000

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

51 550 000

78

Ymse faste tiltak

42 940 000

79

Til disposisjon, kan nyttes under post 01

7 050 000

82

Nobels Fredssenter

31 290 000

86

Talentutvikling

38 900 000

447 796 000

326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål

01

Driftsutgifter

607 009 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

15 300 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

23 300 000

73

Språkorganisasjoner

23 080 000

74

Det Norske Samlaget

15 330 000

75

Tilskudd til ordboksarbeid

6 000 000

78

Ymse faste tiltak

62 040 000

80

Tilskudd til tiltak under Nasjonalbiblioteket

50 853 000

802 912 000

328

Museum og visuell kunst

70

Det nasjonale museumsnettverket

1 509 860 000

78

Ymse faste tiltak

104 310 000

1 614 170 000

329

Arkivformål

01

Driftsutgifter

378 037 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

18 440 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

8 818 000

78

Ymse faste tiltak

8 595 000

413 890 000

Sum Kulturformål

8 124 789 000

Medieformål m.m.

334

Film- og medieformål

01

Driftsutgifter

166 986 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

8 830 000

50

Filmfondet

505 300 000

72

Insentivordning for film- og tv-produksjoner, kan overføres

57 000 000

73

Regional filmsatsing, kan overføres

84 350 000

75

Internasjonale film- og medieavtaler

17 750 000

78

Ymse faste tiltak

5 860 000

846 076 000

335

Mediestøtte

70

Kompensasjon til kommersiell allmennkringkasting

135 000 000

71

Produksjonstilskudd

294 300 000

73

Medieforskning

21 610 000

74

Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier, kan overføres

19 410 000

75

Tilskudd til samiske aviser

28 100 000

77

Distribusjonstilskudd til avisene i Finnmark

2 135 000

500 555 000

337

Kompensasjon for kopiering til privat bruk

70

Kompensasjon

48 030 000

48 030 000

339

Pengespill, lotterier og stiftelser

01

Driftsutgifter

79 880 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

5 070 000

84 950 000

Sum Medieformål m.m.

1 479 611 000

Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

340

Den norske kirke

70

Rammetilskudd til Den norske kirke

1 991 100 000

71

Tilskudd til Sjømannskirken – Norsk kirke i utlandet

94 250 000

2 085 350 000

341

Tilskudd til trossamfunn m.m.

70

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning

346 251 000

78

Ymse faste tiltak

12 210 000

358 461 000

342

Kirkebygg og gravplasser

01

Driftsutgifter

66 741 000

60

Rentekompensasjon – kirkebygg, kan overføres

33 341 000

70

Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser

19 990 000

71

Tilskudd til regionale pilegrimssentre

5 800 000

125 872 000

Sum Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

2 569 683 000

Sum departementets utgifter

13 946 756 000

Inntekter:

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Administrasjon

3300

Kulturdepartementet

01

Ymse inntekter

83 000

83 000

Sum Administrasjon

83 000

Kulturformål

3320

Norsk kulturråd

01

Ymse inntekter

5 645 000

5 645 000

3322

Bygg og offentlige rom

01

Ymse inntekter

132 000

132 000

3323

Musikk og scenekunst

01

Ymse inntekter

327 000

02

Billett- og salgsinntekter m.m.

24 801 000

25 128 000

3325

Allmenne kulturformål

01

Ymse inntekter

24 215 000

24 215 000

3326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål

01

Ymse inntekter

10 428 000

02

Inntekter ved oppdrag

15 435 000

25 863 000

3329

Arkivformål

01

Ymse inntekter

6 439 000

02

Inntekter ved oppdrag

19 027 000

25 466 000

Sum Kulturformål

106 449 000

Medieformål m.m.

3334

Film- og medieformål

01

Ymse inntekter

5 649 000

02

Inntekter ved oppdrag

9 259 000

70

Gebyr

1 900 000

16 808 000

3339

Inntekter fra spill, lotterier og stiftelser

02

Gebyr-lotterier

6 691 000

04

Gebyr-stiftelser

160 000

07

Inntekter ved oppdrag

6 248 000

13 099 000

Sum Medieformål m.m.

29 907 000

Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

3342

Kirkebygg og gravplasser

01

Ymse inntekter

19 601 000

02

Leieinntekter m.m.

3 883 000

23 484 000

Sum Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

23 484 000

Skatter og avgifter

5568

Sektoravgifter under Kulturdepartementet

71

Årsavgift – stiftelser

24 263 000

73

Refusjon – Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS

43 040 000

74

Avgift – forhåndskontroll av kinofilm

5 500 000

75

Kino- og videogramavgift

34 000 000

106 803 000

Sum skatter og avgifter

106 803 000

Sum departementets inntekter

266 726 000

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2018 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 300 post 1

kap. 3300 post 1

kap. 320 post 1

kap. 3320 postene 1 og 3

kap. 322 post 1

kap. 3322 post 1

kap. 323 post 1

kap. 3323 post 1

kap. 323 post 21

kap. 3323 post 2

kap. 325 post 1

kap. 3325 post 1

kap. 326 post 1

kap. 3326 post 1

kap. 326 post 21

kap. 3326 post 2

kap. 329 post 1

kap. 3329 post 1

kap. 329 post 21

kap. 3329 post 2

kap. 334 post 1

kap. 3334 post 1

kap. 334 post 21

kap. 3334 post 2

kap. 339 post 1

kap. 3339 postene 2 og 4

kap. 339 post 1

kap. 5568 post 71

kap. 339 post 21

kap. 3339 post 7

kap. 342 post 1

kap. 3342 postene 1 og 2

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2018 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

322

Bygg og offentlige rom

50

Kunst i offentlige rom

14,5 mill. kroner

70

Nasjonale kulturbygg

599,3 mill. kroner

IV

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2018 kan inngå avtaler om forsikringsansvar i forbindelse med større utenlandske utstillinger i Norge innenfor en samlet ramme for nytt og gammelt ansvar som til enhver tid ikke må overstige 4 000 mill. kroner.

Andre fullmakter

V

Fastsetting av fordelingsnøkler for visse tilskudd

Stortinget fastsetter følgende fordelingsnøkler for 2018:

Det ordinære offentlige driftstilskuddet til region-/landsdelsinstitusjoner fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 323 Musikk og scenekunst, post 71 Region-/landsdelsinstitusjoner.

Det ordinære offentlige driftstilskuddet til region- og distriktsoperatiltak fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 323 Musikk og scenekunst, post 73 Region og distriktsopera.

VI

Fastsetting av gebyrer og avgifter m.m.

Stortinget samtykker i at for 2018 skal:

gebyret for merking og registrering av hver kopi av et videogram for utleie eller salg være 0,60 kroner. Kulturdepartementet kan sette ned eller frita for gebyr i visse tilfeller.

avgiften per videogram for omsetning i næring være 3,50 kroner

kringkastingsavgiften for fjernsynsmottakere være 2 657 kroner ekskl. merverdiavgift. Tilleggsavgiften ved forsinket betaling av kringkastingsavgiften og når melding ikke blir gitt etter reglene i lov av 4. desember 1992 nr. 127 om kringkasting § 8-1 andre ledd, skal være 15 pst. av kringkastingsavgiften.

VII

Salg av aksjer

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2018 kan selge statens aksjer i Filmparken AS.

Vedlegg 1
Oversikt over tiltak på 78-postene

(i 1 000 kr)

Tiltak

Tilskudd 2017

Forslag 2018

Kap. 315 Frivillighetsformål

Frivillighet Norge

7 080

7 235

Noregs Ungdomslag

1 090

1 115

Sum

8 170

8 350

Kap. 322 Bygg og offentlige rom

A.C. Houens Fonds Diplom

300

300

European Norge

820

840

Oslo Arkitekturtriennale

890

910

ROM for kunst og arkitektur

1 680

1 720

Sum

3 690

3 770

Kap. 323 Musikk og scenekunst

Akershus Teater

6 950

7 105

Aktivitetsmidler for kor

3 000

Amatørteater- og frivillige teaterformål

20 800

25 900

Arne Bendiksen talentpris

100

100

ASSITEJ teaterkunst for barn og unge

1 540

1 575

BIT Teatergarasjen

7 470

7 635

Black Box Teater

2 500

2 555

Danse- og teatersentrum

4 660

4 765

Danseinformasjonen

4 840

4 945

Den internasjonale Ibsenprisen m.m.

5 990

6 120

Det Norske Kammerorkester

9 410

9 615

Det Norske Solistkor

10 000

10 220

Dramatikkens hus

15 750

15 910

Dronning Sonjas Internasjonale Musikkonkurranse og Prinsesse Astrids Musikkpris

3 090

3 160

Edvard Grieg Kor

4 250

4 345

Figurteatret i Nordland

6 660

6 805

Grenland Friteater / Porsgrunn Internasjonale Teaterfestival

6 110

6 245

Grieghallen – rehabilitering

4 470

3 970

Molde Internasjonale Jazzfestival – husleietilskudd

990

1 010

Music Norway

23 610

24 120

Nasjonal Jazzscene

9 870

10 080

Nordic Black Theatre

6 570

6 715

Nordland Teater – husleietilskudd

2 390

2 445

Norsk musikkråd

4 860

4 965

Norsk scenekunstbruk

15 680

16 020

Norsk Skuespillersenter

1 940

1 985

Ole Bull Akademiet

4 960

5 070

Ordning for kordirigenter

1 000

3 000

PRODA profesjonell dansetrening

2 630

Riksscenen – scene for nasjonal og internasjonal folkemusikk, joik og folkedans

18 810

19 220

Scenekunst Østfold

8 120

8 295

Skuespiller- og danseralliansen

14 090

14 400

Stella Polaris

510

525

Stiftinga for folkemusikk og folkedans

12 890

13 170

Teater Innlandet – husleietilskudd

5 760

5 885

Teater Manu

15 460

15 800

Teaterhuset Avant Garden

8 110

8 285

Teatret Vårt – husleietilskudd

2 580

2 640

TrondheimSolistene

4 842

4 950

Valdres Sommersymfoni

1 980

2 025

Sum

279 432

297 205

Kap. 325 Allmenne kulturformål

Artica Svalbard

2 500

2 555

Dissimilis kultur- og kompetansesenter

4 140

4 230

Finsk-norsk kulturinstitutt

140

145

Foreningen Norden, nordisk informasjonsvirksomhet

6 850

6 000

Fransk-norsk kultursamarbeid

610

625

Kulturtiltak på Svalbard (Longyearbyen lokalstyre)

160

165

Kunnskapssenter for kulturnæringene

5 360

4 500

Leveld Kunstnartun

400

410

Melahuset, drift

4 540

4 640

Norges Døveforbund, kulturarbeid

1 380

1 000

Norsk teater- og orkesterforening (NTO)

500

510

Norsk-finsk kulturfond

340

350

Norsk-islandsk kultursamarbeid

1 600

1 635

Protestfestivalen, Kristiansand

300

300

Scene Finnmark

2 590

2 650

Stiftelsen Sound of Happiness, Kristiansand

500

500

UKM Norge

11 700

11 955

Voksenåsen – kulturvirksomhet

750

770

Sum

44 360

42 940

Kap. 326 Språk-, litteratur- og bibliotekformål

Den norske Forfatterforening – ytringsfrihetspris

220

200

Kristelig Pressekontor (KPK)

520

400

Kristent Arbeid Blant Blinde og svaksynte

3 230

2 500

Litteraturhuset i Bergen

2 070

2 110

Litteraturhuset i Fredrikstad

1 030

1 050

Litteraturhuset i Oslo

4 140

4 230

Litteraturhuset i Skien

300

310

NORLA – Senter for norsk skjønn- og faglitteratur i utlandet

15 300

25 630

Norsk barnebokinstitutt

9 650

9 860

Norsk Forfattersentrum

15 420

15 750

Sum

51 880

62 040

Kap. 328 Museum og visuell kunst

Astrup Fearnley Museet

1 020

1 045

Det Internasjonale Barnekunstmuseet

4 300

4 395

Bergen Kunsthall

9 300

9 505

Bomuldsfabriken Kunsthall

4 660

4 765

Designtreff BeyondRisør

260

265

Handlingsplan mot antisemittisme

1 070

0¹

Håndverksutdanning – samarbeid med KD og MD

2 140

2 190

Jødisk Museum i Oslo

5 630

6 850

Jødisk museum Trondheim

2 280

2 330

Kistefos-Museet

1 020

1 045

Kunstnernes Hus

9 230

9 430

Nordisk kunstnarsenter Dale (NKD)

3 760

3 845

Norsk Skogfinsk Museum

2 910

2 975

Norwegian Crafts

3 720

3 800

Office for Contemporary Art, Norway (OCA)

17 730

18 115

Fullriggeren Sørlandet

0

7 530

Skoleskipet Christian Radich

0

7 585

Seilskipet Statsraad Lehmkuhl

0

8 330

Skibladner

2 500

2 555

Statens Kunstutstilling, Norske Billedkunstnere

4 810

4 915

Vestfossen Kunstlaboratorium

2 710

2 770

Årets norske museum

70

70

Sum

79 120

104 310

Kap. 329 Arkivformål

Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek

5 860

5 990

VID historiske arkiv/Misjonsarkivet

1 420

1 450

Stiftelsen ASTA

1 130

1 155

Sum

8 410

8 595

Kap. 334 Film- og medieformål

Det Europeiske Audiovisuelle Observatoriet²

340

0

Eurimages – Europarådets samproduksjonsfond²

5 470

0

Internasjonalt Samisk Filminstitutt

4 540

5 140

Kulturdepartementet sin nynorskpris for journalistar

290

290

Nordisk Film & TV Fond²

11 280

0

Nordiske Mediedager

420

430

Telefonavis Norges Blindeforbund

630

0

Sum

22 970

5 860

Kap. 341 Tilskudd til trossamfunn m.m.

Samarbeidsrådet for tros- og livssynssamfunn

3 660

3 730

Islamsk Råd Norge

1 300

0

Norges Kristne Råd

2 945

3 000

Kurs for religiøse ledere

475

480

Utlysning midler til dialogtiltak m.m.

3 610

5 000

Sum

11 990

12 210

¹ Tilskuddet forvaltes av Jødisk Museum i Oslo

² Tilskuddene er overført til kap. 334, post 75

Vedlegg 2
Oversikt over tiltak på kap. 326, post 73 Språkpolitiske tiltak og språkorganisasjoner

(i 1 000 kr)

Tiltak

Tilskudd 2017

Forslag 2018

Det Norske Akademi for Språk og Litteratur

112

115

Noregs Mållag

4 268

4 360

Riksmålsforbundet

1 536

1 570

Kainun institutti – Kvensk institutt

5 619

5 740

Landssamanslutninga av nynorskkommunar

300

310

Nynorsk avissenter

2 774

2 835

Tilskuddsordning for innsamling av stedsnavn

800

820

Ruijan Kaiku – kvensk avis

1 176

1 200

Stiftinga Nynorsk Pressekontor

5 903

6 030

Årets nynorskkommune

102

100

Sum

22 590

23 080

Vedlegg 3
Oversikt over tiltak som mottok midler i 2017 under kap. 326, post 80 Tilskudd til tiltak under Nasjonalbiblioteket

(i 1 000 kr)

Tiltak

Tilskudd 2017

Bibliotektjeneste i fengsel

25 179

Døves tidsskrift

450

Finsk bibliotektjeneste

425

Norges blindeforbund – Punktskrifttrykkeriet

5 250

Lyd- og videoboktiltak

1 039

Norsk Bibliotekforening

425

Tiltak døvblinde

4 950

Døves media

6 750

Landsforbundet for kombinert syns- og hørselshemmede/døvblinde

300

Leksika

5 000

Sum

49 750

Vedlegg 4
Omtale av ledernes ansettelsesvilkår i heleide statlige foretak

Den Norske Opera & Ballett AS – administrerende direktør Geir Bergkastet

Årslønn

Kr 1 550 000

Lønn i oppsigelsestiden / etterlønn

Ved oppsigelse fra arbeidsgiver gjelder seks måneders oppsigelsestid og rett til etterlønn i seks måneder etter utløpet av oppsigelsestiden. Lønn eller vederlag fra annen arbeids- eller oppdragsgiver opptjent i perioden etterlønnen utbetales, kommer til fradrag i etterlønnen krone for krone.

Pensjon

Administrerende direktør omfattes av den til enhver tid gjeldende pensjonsordning i DNO&B.

Nationaltheatret AS – teatersjef Hanne Tømta

Årslønn

Kr 1 343 488

Inkluderer arbeid som instruktør for oppsetninger ved eget teater.

Lønn i oppsigelsestiden

Teatersjef har rett til maksimalt 24 måneders ventelønn ved fratredelse i 2020. Ventelønn avkortes ved overgang til annet lønnet arbeid. Ventelønn utbetales ikke hvis avgangen skyldes forhold som teatersjefen selv er ansvarlig for.

Pensjon

Teatersjef omfattes av de til enhver tid gjeldende pensjons- og forsikringsordninger for ansatte i Nationaltheatret.

Norsk Tipping AS – administrerende direktør Åsne Havnelid

Årslønn

Kr 2 300 000

Lønn i oppsigelsestiden

Ved ufrivillig fratredelse er det avtalt etterlønn på inntil 6 månedslønner. Ved frivillig avgang vil det ikke utbetales sluttvederlag eller etterlønn.

Pensjon

Ny administrerende direktør har en pensjonsalder på 67 år. Ordningen gir rettigheter til pensjon med pensjonsgrunnlag på inntil 12 G i samsvar med reglene i Statens pensjonskasse. Utover dette har administrerende direktør ingen pensjonsordning.

NRK AS – kringkastingssjef Thor Gjermund Eriksen

Årslønn

Kr 2 940 636

Lønn i oppsigelsestiden

Ved fratredelse ved åremålsperiodens slutt er det avtalt tre måneder etterlønn.

Ved fratredelse før åremålsperiodens slutt er det avtalt lønn i oppsigelsestiden på seks måneder.

Pensjon

Kringkastingssjefen omfattes av NRKs kollektive pensjonsforsikringsordninger. I tillegg har Eriksen en pensjonsavtale der det årlig avsettes et beløp som tilsvarer 25 pst. av lønn over 12G.

Fotnoter

1)

Dette omfatter rapportering fra museer på kap. 328, post 70, Agder naturmuseum og botaniske hage samt følgende institusjoner på kap. 328, post 78 Astrup Fearnley Museet, Det Internasjonale Barnekunstmuseet, Jødisk museum i Oslo, Kistefos-museet, Norsk Skogfinsk Museum, og Skibladner.

2)

Evalueringen ble gjennomført av det britiske konsulentselskapet Olsberg SPI på oppdrag fra Norsk filminstitutt i 2016

3)

Med unntak av papirbaserte Flax-lodd, hvor det ikke forekommer registrert spill.

4) [1]

5) [2]

6) [3]

7)

Domain Name Service (DNS) er en internett-tjeneste som oversetter domenenavnet brukeren skriver inn i nettleseren, til den IP-adressen som er koblet til domenenavnet. DNS-varsling innebærer at det kommer et varsel på nettsider som tilbyr uregulerte pengespill, med informasjon om at nettsiden tilbyr pengespill som ikke er lovlige i Norge, og som norske myndigheter ikke fører tilsyn med. Brukeren kan likevel velge å gå videre.

8)

Menon Economics, DNV GL, ÅF ADVANSIA, 2017, Kvalitetssikring (KS1) av KVU for Tullinløkka-området, Statens prosjektmodell, rapport nr. D030a, 6–18.