Kap. 571, 581

Prop. 46 S

(2021–2022)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

Endringer i statsbudsjettet 2022 under Kommunal- og moderniseringsdepartementet (midlertidige endringer i bostøtten, ekstra utbetaling til mottakere av bostøtte som hjelp til å dekke høye strømutgifter i perioden januar til mars, og økt rammetilskudd til kommunene)

Tilråding fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet 22. desember 2021, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Støre)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Innledning

Kommunal- og moderniseringsdepartementet foreslår å øke bevilgningen til bostøtte i 2022 for å avhjelpe situasjonen med høye strømpriser for personer med lave inntekter. De høye kraftprisene gjør at mange får høye utgifter til oppvarming av boligen, noe som er spesielt utfordrende for dem med lave inntekter. Forslaget innebærer å videreføre ekstrautbetalingen fra desember 2021, samt å utvide bostøtteordningen slik at om lag 50 000 nye mottakere midlertidig kan komme inn i ordningen. Endringene skal gjelde for bostøtteutbetalinger i perioden januar til og med mars 2022. Regjeringen foreslår også å styrke rammetilskuddet til kommunene med 300 mill. kroner for å dekke økt utbetaling av sosialhjelp som følge av høye strømpriser.

2 Bakgrunn

Om den norske kraftsituasjonen

De norske kraftprisene har vært uvanlig høye i 2021. Fram mot vinteren har prisen vært økende, og enkelte dager og timer har prisene vært svært høye.

Den ekstraordinære situasjonen i kraftmarkedet skyldes delvis tørt vær og lav magasinfylling i deler av Norge fra ettersommeren og utover høsten og vinteren. Samtidig har kraftprisene i landene vi handler kraft med økt betydelig, som følge av rekordhøye priser på kull, gass og CO₂-kvoter. Situasjonen i Europa har vært forsterket av periodevis lav vindkraftproduksjon. Samlet sett har utviklingen i europeiske kraftpriser stor innvirkning på norske kraftpriser.

Det er store prisforskjeller mellom ulike landsdeler i Norge. Prisområdene i Midt- og Nord-Norge (NO3 og NO4) har ikke hatt uvanlig høye kraftpriser gjennom store deler av 2021, men de siste ukene har kraftprisen i disse områdene økt. Kraftsituasjonen i Sør-Norge har lenge vært preget av tørre værforhold og en magasinfylling som er lavere enn normalt. I flere områder er fyllingsgraden på et svært lavt nivå for denne årstiden. Samtidig er en større del av det norske kraftforbruket i den sørlige delen av Norge, som igjen har en sterkere tilknytning til det europeiske kraftsystemet. Samlet sett bidrar dette til et høyere prisnivå i denne delen av landet.

Det er forventet at kraftprisen gjennom vinteren vil holde seg på et høyt nivå. Utviklingen i de norske kraftprisene gjennom vinteren er likevel usikker, og avhenger av værforholdene og kraftsituasjonen i landene rundt oss. Forbruket av strøm er høyest om vinteren, og regjeringen ser at situasjonen kan bli belastende, særlig for mange husholdninger med lave inntekter.

Om bostøtten

Bostøtten skal sikre personer med lave inntekter og høye boutgifter en egnet bolig. Bostøtten er en behovsprøvd rettighetsordning som omfatter alle over 18 år, med unntak av de fleste studenter samt militære tjenestepliktige. I oktober 2021 fikk 77 300 husstander bostøtte. De hadde inntekter som i gjennomsnitt tilsvarer 157 600 kroner i året, og boutgifter som i gjennomsnitt tilsvarer 106 200 kroner i året. Hver husstand fikk i gjennomsnitt 2 843 kroner i bostøtte i oktober. Én av tre husstander som fikk bostøtte, hadde inntekt fra pensjon eller trygd, ni av ti bodde i leid bolig og to av tre husstander besto av bare én person.

Husbanken forvalter bostøtten, og kan både iverksette midlertidige endringer i regelverket og utbetale ekstra støtte til mottakere i løpet av kort tid. Dette har lave administrative kostnader. Stortinget vedtok 13. desember å styrke bostøtten med 118 mill. kroner for å dekke høye strømutgifter, jf. Prop. 38 S (2021–2022) og Innst. 97 S (2021–2022).

I tråd med avtalen mellom regjeringspartiene og SV om utvidelse av bostøtten fra 1. januar 2022 t.o.m 31. mars 2022, og flertallsmerknad i Innst. 103 L (2001–2022), har Kommunal- og moderniseringsdepartementet startet forberedelsene av en midlertidig utvidelse av bostøtten fra 1. januar 2022 til og med 31. mars 2022. Utvidelsen innebærer forskriftsendring fra og med desember 2021 for den første utbetalingen i januar 2022 (bostøtten utbetales en måned etterskuddsvis). Endringen innebærer at progresjonen i egenandelen reduseres fra 0,28 prosent til 0,12 prosent, og andelen av netto formue ut over fribeløp som skal legges til inntekten, settes til null. Disse endringene betyr at anslagsvis 50 000 flere enn normalt kan motta bostøtte i januar.

Bostøtten når ikke fram til alle som sliter med høye strømutgifter. Kommunene har plikt til å vurdere sosialhjelp til personer som ikke kan sørge for sitt livsopphold gjennom arbeid eller ved å gjøre gjeldende økonomiske rettigheter, og til personer som trenger det for å kunne overvinne eller tilpasse seg en vanskelig livssituasjon. Kommunene skal også ta hensyn til høye strømutgifter ved utmålingen av sosialhjelp. Stortinget vedtok 16. desember å styrke rammetilskuddet til kommunene med 100 mill. kroner i 2021 for å dekke økt utbetaling av sosialhjelp som følge av høye strømpriser, jf. Prop. 24 S (2021–2022) og Innst. 72 S (2021–2022).

Regjeringen viser for øvrig til ekstrautbetalingene i november og desember 2021, jf. Prop. 8 S (2021–2022) og Innst. 30 S (2021–2022), og Prop. 38 S (2021–2022) og Innst. 97 S (2021–2022).

3 Tilråding

Regjeringen foreslår at bostøtten utvides midlertidig slik at om lag 50 000 flere husstander kan få bostøtte utbetalt i januar – mars 2022, jf. avtalen mellom regjeringspartiene og SV om utvidelse av bostøtten fra 1. januar 2022 t.o.m 31. mars 2022, og flertallsmerknad i Innst. 103 L (2001–2022). Siden bostøtten utbetales en måned etterskuddsvis, innebærer dette endringer i regelverket for perioden desember 2021 til februar 2022. Forslaget innebærer at progresjonen i egenandelen reduseres fra 0,28 prosent til 0,12 prosent. Andelen av netto formue ut over fribeløp som skal legges til inntekten, settes til null. Dette innebærer at verdien av egen bolig ikke er til hinder for å motta bostøtte i perioden. Den midlertidige utvidelsen innebærer at det til sammen kan bli utbetalt anslagsvis 219 mill. kroner ekstra i bostøtte. Anslagene er usikre, blant annet avhenger de av hvor mange i målgruppen som faktisk søker om bostøtte. Nye mottakere vil få i gjennomsnitt rundt 1 160 kroner i måneden. Flertallet av de eksisterende mottakerne ventes også å bli berørt av regelverksendringene, og vil ventelig motta om lag 300 kroner mer per måned i gjennomsnitt.

På bakgrunn av den utfordrende situasjonen i strømmarkedet, som antakelig vil vare gjennom vinteren, foreslår regjeringen at det gjennomføres ekstra utbetalinger til bostøttemottakere i januar, februar og mars 2022. Dette er ekstra utbetalinger tilsvarende det som ble foreslått i Prop. 38 S (2021–2022). Hver husstand får 1 500 kroner, og husstander som består av flere personer får 150 kroner i tillegg per person ut over den første. Dette er anslått å medføre en kostnad på 386 mill. kroner til eksisterende mottakere. I tillegg vil nye mottakere (jf. forslaget om utvidelse over) kunne få til sammen 246 mill. kroner i ekstra utbetalinger. I gjennomsnitt vil disse ekstra utbetalingene utgjøre 1 640 kroner per husstand per måned – både for nye og eksisterende mottakere.

For eksisterende bostøttemottakere vil forslaget innebære en gjennomsnittlig ekstrautbetaling på anslagsvis 1 840 kroner. For nye bostøttemottakere vil forslaget innebære en gjennomsnittlig utbetaling på om lag 2 800 kroner.

På bakgrunn av dette foreslås det å øke bevilgningen til utbetaling av bostøtte med 851 mill. kroner i 2022.

Regjeringen foreslår videre å øke rammetilskuddet til kommunene med 300 mill. kroner i 2022 for å dekke økt utbetaling av sosialhjelp som følge av høye strømpriser. Bevilgningen for 2022 vil bli fordelt etter sosialhjelpsnøkkelen til alle landets kommuner.

4 Økonomiske og administrative konsekvenser

Kommunal- og moderniseringsdepartementet legger til grunn at ekstrautbetalingene og endringene i bostøtten i løpet av perioden kan berøre mellom 130 000 og 140 000 mottakere. Forslaget anslås sammen med de iverksatte midlertidige endringene å medføre utbetalinger på totalt 851 mill. kroner over tre måneder. Regjeringen foreslår også å øke rammetilskuddet til kommunene for å dekke økte utgifter til sosialhjelp på 300 mill. kroner.

Tilråding

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endringer i statsbudsjettet 2022 under Kommunal- og moderniseringsdepartementet (midlertidige endringer i bostøtten, ekstra utbetaling til mottakere av bostøtte som hjelp til å dekke høye strømutgifter i perioden januar til mars, og økt rammetilskudd til kommunene).

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om endringer i statsbudsjettet 2022 under Kommunal- og moderniseringsdepartementet (midlertidige endringer i bostøtten, ekstra utbetaling til mottakere av bostøtte som hjelp til å dekke høye strømutgifter i perioden januar til mars, og økt rammetilskudd til kommunene) i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om endringer i statsbudsjettet 2022 under Kommunal- og moderniseringsdepartementet (midlertidige endringer i bostøtten, ekstra utbetaling til mottakere av bostøtte som hjelp til å dekke høye strømutgifter i perioden januar til mars, og økt rammetilskudd til kommunene)

I

I statsbudsjettet for 2022 blir det gjort følgende endringer:

Utgifter:

Kap.

Post

Formål

Kroner

571

Rammetilskudd til kommuner

60

Innbyggertilskudd, økes med

300 000 000

fra 143 680 149 000 til 143 980 149 000

581

Bolig- og bomiljøtiltak

70

Bostøtte, overslagsbevilgning, økes med

851 000 000

fra 3 228 588 000 til 4 079 588 000