Meld. St. 33

(2020–2021)
Melding til Stortinget

Regulering av pensjoner i 2021 og pensjonisters inntektsforhold

Tilråding fra Arbeids- og sosialdepartementet 4. juni 2021, godkjent i statsråd samme dag.(Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Innledning

Arbeids- og sosialdepartementet legger med dette frem melding om regulering av pensjoner i 2021 og pensjonisters inntektsforhold.

Budsjettering av utgifter til pensjoner og ytelser som reguleres med grunnbeløpet (G), ble endret fra og med statsbudsjettet for 2016. Anslått effekt av neste års regulering av pensjoner, basert på anslaget for lønnsvekst i statsbudsjettet, budsjetteres på de relevante poster på Arbeids- og sosialdepartementets budsjett direkte og som en del av den ordinære budsjettprosessen, jf. Prop. 1 S fra Arbeids- og sosialdepartementet. Ved behov vil de relevante budsjettpostene korrigeres i forbindelse med behandlingen av revidert nasjonalbudsjett.

Det skal gjennomføres drøftinger med pensjonistenes, de funksjonshemmedes og arbeidstakernes organisasjoner om tallgrunnlaget for reguleringen. Drøftingene gjennomføres i møter umiddelbart etter at revidert nasjonalbudsjett er lagt frem.

I punkt 2 redegjøres det for oppfølgingen av stortingsvedtak om pensjon. I punkt 3 gis en gjennomgang av reguleringen av pensjoner mv. i 2021, mens forhandlinger om andre spørsmål om betydning for pensjonister omtales i punkt 4. Evalueringen av pensjonsreformen omtales kort i punkt 5, mens faktorer som påvirker pensjonistenes realinntektsutvikling og kjøpekraft behandles i punkt 6, inntektsutviklingen blant den eldre befolkningen i punkt 7 og omtale av minste pensjonsnivå og lavinntekt blant alderspensjonistene i punkt 8. Protokoller og referat fra drøftingsmøtene, tabeller over den historiske utviklingen av pensjonene og statistiske opplysninger m.m. følger som vedlegg 1–9.

2 Oppfølging av stortingsvedtak om pensjon

Det ble i budsjettavtalen mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet om statsbudsjettet for 2021 enighet om at alderspensjon under utbetaling fra folketrygden i 2021 skal reguleres med et gjennomsnitt av pris- og lønnsvekst dersom lønnstakerne anslås å få positiv realvekst, og ikke lavere enn for lønnstakerne dersom realveksten for lønnstakerne anslås å bli negativ. Samlet innebærer dette at løpende pensjoner skal reguleres med gjennomsnitt av pris- og lønnsvekst, men ikke høyere enn lønnsvekst.

Videre ble det besluttet at minste pensjonsnivå, særskilt sats enslige, skal økes med 5 000 kroner fra 1. juli 2021. Nødvendige bevilgninger ble gitt i Stortinget 16. desember 2020.

I forbindelse med behandlingen ny saldering av statsbudsjettet 2020 fattet videre Stortinget 19. desember 2020 anmodningsvedtak 525

«Stortinget ber regjeringen fremme forslag snarest mulig og senest innen utgangen av 1. kvartal 2021 om en engangsøkning på 4 000 kroner i minste pensjonsnivå for enslige for de som er pensjonister i 2020. Dette skal ikke ha varig virkning.»

Stortinget fattet ved behandlingen av Dokument 8:53 S (2020–2021), Innst. 221 S (2020–2021), flere vedtak med betydning for gjennomføringen av trygdeoppgjøret. Dette gjelder:

Vedtak 615

«Stortinget ber regjeringen om å orientere Stortinget på egnet måte om Pensjonsutvalgets vurderinger når det gjelder minstenivåer, samt hvordan Pensjonsutvalgets innstilling vil bli fulgt opp.»

Vedtak 616

«Stortinget ber regjeringen om at den årlige meldingen til Stortinget om regulering av pensjoner og pensjonisters inntektsforhold rapporterer om utviklingen i antall mottakere av minste pensjonsnivå, samt utviklingen i lavinntekt blant alderspensjonistene.»

Vedtak 617

«Stortinget ber regjeringen be Pensjonsutvalget vurdere hva som er et rimelig minstenivå i folketrygden for ulike stønadsgrupper, herunder vurdert opp mot hensynet til sliternes mulighet til å gå av med pensjon fra 62 år, og hva som er rimelig i forhold til yrkesaktives rettmessige forventninger om å få noe igjen for sin innbetaling av trygdeavgift.»

Vedtak 618

«Stortinget ber regjeringen legge frem forslag til regelfesting om at organisasjonene i forbindelse med de årlige trygdeoppgjørene, kan forhandle om andre spørsmål med betydning for pensjonistene.»

Vedtak 619

«Stortinget ber regjeringen i forbindelse med trygdeoppgjøret for 2021 legge inn en kompensasjon for trygdeoppgjøret 2020, tilsvarende differansen mellom dagjeldende reguleringsprinsipper og regulering som faktisk gjennomsnitt av lønns- og prisvekst.»

Vedtak 620

«Stortinget ber regjeringen sikre at beløpet på 4 000 kroner vedtatt i desember 2020 videreføres som en permanent økning av minstepensjonen for enslige, fra 1. januar 2021, og legge dette på toppen av trygdeoppgjøret for 2021.»

Vedtak 622

«Stortinget ber regjeringen om å legge frem et lovforslag for Stortinget om å regulere løpende pensjoner med gjennomsnittet av pris- og lønnsvekst, som får virkning fra 2022.»

Vedtak 623

«Stortinget ber regjeringen gjeninnføre praksis med at trygdeoppgjørene legges frem som egen sak for Stortinget i vårsesjonen, fra og med trygdeoppgjøret for 2021.»

Vedtak 624

«Stortinget ber regjeringen gå i dialog med pensjonistenes organisasjoner med sikte på å etablere kvartalsvise møter mellom regjeringen og pensjonistorganisasjonene, der saker av betydning for pensjonister kan drøftes.»

Stortingets vedtak 525 og 620, fattet henholdsvis 18. desember 2020 og 16. februar 2021, er fulgt opp i forskrift fastsatt ved kongelig resolusjon 30. april 2021 ved å øke minste pensjonsnivå, særskilt sats enslige, med 4 000 kroner med virkning fra 1. mai 2020. Økningen på 4 000 kroner inngår dermed i grunnlaget for oppregulering av denne satsen med virkning fra 1. mai 2021. Økningen på 5 000 kroner fra 1. juli 2021 vil komme i tillegg til økningen på 4 000 kroner og oppreguleringen, og er fastsatt i forskrift ved kongelig resolusjon 21. mai 2021. Det vises for øvrig til Prop. 126 S (2020–2021) og Innst. 356 S (2020–2021).

Vedtak 616 følges opp med at omtalen i punkt 8 utvides, mens vedtak 618 og 624 omtales i punkt 4. Vedtak 615 og 617 omtales i punkt 5, mens vedtak 619, 620 og 622 omtales i punkt 3. Når det gjelder vedtak 623, vises det til at meldingen oversendes Stortinget for behandling i vårsesjonen 2021.

3 Regulering av pensjoner mv. i 2021

3.1 Innledning

Dagens regler for regulering av alderspensjon under utbetaling fra folketrygden ble innført fra 2011 som en del av pensjonsreformen. Pensjonen reguleres med lønnsveksten og fratrekkes deretter en fast faktor på 0,75 prosent. Alderspensjon under utbetaling fra offentlige tjenestepensjonsordninger og privat og offentlig AFP reguleres tilsvarende. Satsene for minste pensjonsnivå og garantipensjon blir regulert med lønnsveksten og deretter justert for effekten av levealdersjusteringen. Uføretrygd reguleres med lønnsveksten. Det samme gjelder for gjenlevende ektefelle og barnepensjon.

Til grunn for den årlige reguleringen ligger forventet lønnsvekst i reguleringsåret, justert for eventuelle avvik mellom forventet og faktisk lønnsvekst de siste to årene. Forventet lønnsvekst i reguleringsåret settes lik anslaget for gjennomsnittlig årslønnsvekst i revidert nasjonalbudsjett. Faktisk lønnsvekst de siste to årene settes til årslønnsveksten for lønnstakere under ett, som går fram av de årlige rapportene «Grunnlaget for inntektsoppgjørene» fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene (TBU).

Det vises til forskrift 6. mai 2011 nr. 465 om beregning av lønnsveksten som skal benyttes ved regulering av grunnbeløpet og alderspensjon i folketrygden. Forskriften følger som vedlegg 1.

3.2 Endret regulering i 2021

Det ble i budsjettavtalen mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet om statsbudsjettet for 2021 enighet om at alderspensjon under utbetaling fra folketrygden i 2021 skal reguleres med et gjennomsnitt av pris- og lønnsvekst dersom lønnstakerne anslås å få positiv realvekst, og ikke lavere enn for lønnstakerne dersom realveksten for lønnstakerne anslås å bli negativ.

Videre fattet Stortinget ved behandlingen av Representantforslag 53 S (2020–2021) blant annet følgende vedtak (vedtak 619):

«Stortinget ber regjeringen i forbindelse med trygdeoppgjøret for 2021 legge inn en kompensasjon for trygdeoppgjøret 2020, tilsvarende differansen mellom dagjeldende reguleringsprinsipper og regulering som faktisk gjennomsnitt av lønns- og prisvekst.»

Departementet fremmet 26. mars 2021 Prop. 126 S (2020–2021) om hvordan regjeringen ville følge opp anmodningsvedtakene om pensjon. Som følge av at flere av vedtakene måtte følges opp i forbindelse med gjennomføringen av trygdeoppgjøret 2021 ble det i proposisjonens kapittel 4 gjort nærmere rede for hva som ville bli lagt til grunn for oppfølgingen av disse vedtakene, og proposisjonen foreslo nødvendige bevilgningsendringer for at Arbeids- og velferdsetaten før sommeren skulle kunne utbetale økt pensjon som følge av vedtakene.

Det framgår av proposisjonen at for 2021 vil regjeringen følge opp budsjettvedtaket og vedtak 619 gjennom endringer i forskrift 6. mai 2011 nr. 465 om beregning av lønnsveksten som skal benyttes ved regulering av grunnbeløpet og alderspensjon i folketrygden. Videre heter det at reguleringsfaktoren skal fastsettes slik at pensjonene får en vekst tilsvarende det som er nødvendig for at pensjonene kommer opp på det nivået de ville vært på dersom alderspensjon under utbetaling ble regulert med gjennomsnittet av lønns- og prisvekst i 2020 og gjennomsnittet av lønns- og prisvekst, men ikke bedre enn lønnsvekst i 2021. I avsnitt 4.1 uttaler departementet at

«Departementet legger videre til grunn at lønnsveksten, som blant annet ligger til grunn for regulering av grunnbeløpet, alderspensjon under opptjening og inngår i reguleringen av alderspensjon under utbetaling, skal følge gjeldende regler. Det vil innebære at man benytter anslaget på inneværende års lønnsvekst fra Revidert nasjonalbudsjett. Fordi faktisk lønnsvekst ikke er endelig fastsatt ved gjennomføring av trygdeoppgjøret, skal det korrigeres for eventuelle avvik mellom antatt og faktisk lønnsvekst i de to foregående år.

Endelig legger departementet til grunn at man for den prisveksten som skal inngå i beregningen av gjennomsnitt av lønns- og prisvekst, kan legge til grunn det anslaget på inneværende års prisvekst som framgår av Revidert nasjonalbudsjett. Prisveksten vil først endelig fastsettes ved årsskiftet. Departementet legger videre til grunn at det skal korrigeres for eventuelle avvik mellom antatt og faktisk prisvekst for det foregående året (korrigering for eventuelle avvik mellom antatt og faktisk prisvekst for det foregående året vil ikke gjelde for første år hvor alderspensjon under utbetaling reguleres med gjennomsnitt av lønns- og prisvekst).»

Ved Arbeids- og sosialkomiteens behandling av proposisjonen, jf. Innst. 356 S (2020–2021), ble det fra et mindretall i komiteen fremmet et forslag om at Stortinget ber regjeringen følge en bereg-ningsmetode for regulering av pensjoner i 2021 og kompensasjon for 2020 basert på faktiske tall fra Det teknisk beregningsutvalg for inntektsoppgjørene (TBU) og ikke basert på gamle anslag. Forslaget fikk ikke flertall i Stortinget. Et flertall i komiteen rådde Stortinget å vedta endringer i statsbudsjettet i tråd med forslagene i Proposisjonen. Bevilgningsendringene ble enstemmig vedtatt i Stortinget 27. april 2021.

Departementet sendte 29. mars 2021 på høring forslag til ny § 3 a i forskrift 6. mai 2011 nr. 465 om beregning av lønnsveksten mv. Høringsfrist var 8. april 2021. Forskriftsendring ble vedtatt ved kongelig resolusjon 30. april 2021, se vedlegg 1.

Departementet vil følge opp vedtak 622 ved å utarbeide høringsnotat og lovproposisjon høsten 2021, slik at et lovforslag om å regulere løpende pensjoner med gjennomsnittet av pris- og lønnsvekst kan bli vedtatt før trygdeoppgjøret 2022.

3.3 Regulering fra 1. mai 2021

3.3.1 Regulering av grunnbeløp og pensjoner

Grunnbeløpet, pensjon under opptjening og øvrige pensjoner under utbetaling reguleres i tråd med gjeldende reguleringsregler.

Ved den årlige reguleringen skal en som nevnt legge til grunn forventet lønnsvekst i reguleringsåret og justere for eventuelle avvik mellom forventet og faktisk lønnsvekst de siste to årene.

Lønnsveksten i 2021 ble i Revidert nasjonalbudsjett anslått til 2,4 prosent.

Som følge av koronapandemien ble trygdeoppgjøret i 2020, som lønnsoppgjørene, gjennomført på høsten. Som følge av dette ble anslaget i Revidert nasjonalbudsjettet for lønnsvekst i 2020 fastsatt før forhandlingene i frontfaget var sluttført. Pandemien gjorde videre anslag på lønnsveksten svært usikker, og med tanke på at tiden som var gått fra fremleggelsen av Revidert nasjonalbudsjett og gjennomføringen av trygdeoppgjøret, ble det besluttet at man skulle fravike bestemmelsen om at revidert nasjonalbudsjetts lønnsvekstanslag skulle legges til grunn for reguleringen i 2020. På bakgrunnen av utviklingen i norsk økonomi og rammen i frontfaget ble det i 2020 lagt til grunn en lønnsvekst på 1,7 prosent ved reguleringen i 2020. Tilsvarende lønnsvekst ble lagt til grunn i regjeringens forslag for statsbudsjett for 2021. Det vises til omtale i Meld. St. 4 (2020–2021) Regulering av pensjoner i 2020 og pensjonisters inntektsforhold punkt 2.2.

Foreløpige nasjonalregnskapstall viser at årslønnen økte med 3,1 pst. i 2020 for økonomien samlet. Nedgangen i sysselsettingen i 2020 kom særlig i yrker og næringer med lavt lønnsnivå, noe som bidro til å endre sammensetningen av lønnstakere og heve det gjennomsnittlige lønnsnivået. TBU har anslått sammensetningseffekten av forskyvninger mellom næringsgrupper til 0,5 prosentenheter i 2020 på årslønnsveksten i lønnsstatistikken. Det foreligger dermed et positivt avvik ett år tilbake i tid på 1,4 prosent som det skal tas hensyn til. Lønnsveksten for 2020 blir imidlertid først endelig fastsatt i 2022 og i tråd med gjeldende regler vil eventuelle avvik mellom anslaget på SSBs nåværende tall inngå i tallgrunnlaget for trygdeoppgjøret i 2022. Ved reguleringen i 2019 ble det lagt til grunn en faktisk lønnsvekst på 3,5 prosent i 2019. Anslaget for 2019 er i TBU-rapporten i 2021 uendret. Det foreligger dermed ikke avvik to år tilbake i tid.

På bakgrunn av vurderinger gjort av NHO, i forståelse med LO, anslås årslønnsveksten i industrien samlet (arbeidere og funksjonærer) i NHO-området til 2,7 pst. i 2021. I privat sektor kom også LO, YS og Virke til enighet innenfor rammen i frontfaget. I revidert nasjonalbudsjett legges det til grunn at sammensettingseffekter vil trekke ned gjennomsnittlig årslønn med om lag 0,3 prosentenheter i år, og at anslaget for årslønnsveksten for økonomien samlet blir 2,4 pst.

På bakgrunn av disse anslagene økes det gjennomsnittlige grunnbeløpet fra 100 853 kroner i 2020 til 104 716 kroner i 2021. Nytt grunnbeløp fra 1. mai 2021 er 106 399 kroner. Det vises til boks 3.2.

Forskrift om grunnbeløp, reguleringsfaktorer, satser for minste pensjonsnivå og satser for garantipensjon i folketrygden fra 1. mai 2021 og virkningstidspunkt for regulering av kravet til minsteinntekt for rett til ytelser etter folketrygdloven kapitlene 4, 8, 9 og 14, ble fastsatt ved kongelig resolusjon 21. mai 2021. Denne forskriften følger som vedlegg 2.

Boks 3.4 viser et eksempel på månedlig alderspensjon for gifte personer med pensjon over minste pensjonsnivå, og boks 3.5 viser et eksempel på alderspensjon for enslige personer med minste pensjonsnivå.

3.3.2 Regulering av alderspensjon under utbetaling i 2021

Som nevnt under punkt 2 skal alderspensjon under utbetaling fra folketrygden i 2021 reguleres med et gjennomsnitt av pris- og lønnsvekst dersom lønnstakerne anslås å få positiv realvekst, og ikke lavere enn for lønnstakerne dersom realveksten for lønnstakerne anslås å bli negativ. Samlet innebærer dette at løpende pensjoner skal reguleres med gjennomsnitt av pris- og lønnsvekst, men ikke høyere enn lønnsveksten.

Videre skal det legges inn en kompensasjon for trygdeoppgjøret 2020, tilsvarende differansen mellom dagjeldende reguleringsprinsipper og regulering som faktisk gjennomsnitt av pris- og lønnsvekst.

For å beregne reguleringen av løpende pensjoner og minstenivåer for 2021, gjøres det en skyggeberegning for å se hvilken regulering pr. 1. mai 2020 og 1. mai 2021 man ville fått dersom regulering med gjennomsnitt av pris- og lønnsvekst hadde blitt innført allerede fra 2020. Reguleringen fra 1. mai 2021 skal være slik at nivået pr. 1. mai 2021 kommer opp på samme nivå som det ville vært på dersom regulering med gjennomsnitt av pris- og lønnsvekst ble innført fra 2020, se boks 3.1. Departementet viser til at lønnsveksten i 2020 og prisveksten i 2021 først er endelig fastsatt i 2022. Departementet viser videre til at gjennomføringen av reguleringen av alderspensjon i 2021 legger til rette for at alderspensjon under utbetaling i 2022, i tråd med Stortingets vedtak 622, kan reguleres med et gjennomsnitt av lønns- og prisvekst, der det etter etablerte regler korrigeres for ev. avvik mellom antatt og faktisk lønnsvekst opptil to år tilbake i tid, og tilsvarende korrigering for prisveksten ett år tilbake i tid. Dersom årets regulering skal skille mellom hvor stor del av veksten i grunnbeløpet som stammer fra lønnsveksten i 2020, vil dette også ha innvirkningen på reguleringen i 2022. Departementet mener derfor at de tallene som er benyttet 2021, for å møte Stortingets vedtak om regulering av trygdeoppgjøret i 2020 som om det var regulert med gjennomsnitt av lønn og pris, er de eneste riktige på nåværende tidspunkt.

Endret regulering til et gjennomsnitt av pris- og lønnsvekst gjelder regulering av løpende alderspensjon fra folketrygden, alle ytelser fra lovfestede offentlige tjenestepensjonsordninger som i dag reguleres med et fast fratrekk på 0,75 prosent, satsene for minste pensjonsnivå og satsene for garantipensjon, ytelser etter lov 16. desember 2011 nr. 60 om pensjonsordning for stortingsrepresentanter og regjeringsmedlemmer, de gamle krigspensjonslovene (lov 13. desember 1946 nr. 21 om krigspensjonering for militærpersoner, lov om 13. desember 1946 nr. 22 krigspensjonering for hjemmestyrkepersonell og sivilpersoner), lov 12. desember 1958 nr. 10 om yrkesskadetrygd og forskrift 23. august 2013 nr. 1006 om pensjonsordning for sametingsrepresentanter.

Den endrede reguleringen gjelder alle som mottar pensjon ved reguleringen i 2021. Reguleringen differensieres ikke ut fra om den enkelte mottok løpende alderspensjon i 2020 eller ikke.

Boks 3.1 Regulering pr. 1. mai 2021

Skyggeberegning – Regulering med gjennomsnitt av pris- og lønnsvekst i 2020 og 2021

2020

2021

Lønnsvekst:

Anslag på inneværende års lønnsvekst

1,70 %

2,40 %

Anslag på fjorårets lønnsvekst

3,50 %

3,10 %

Anslag på lønnsvekst for to år siden

2,80 %

3,50 %

Samlet (1)

2,01 %

3,83 %

Prisvekst:

Anslag på inneværende år

1,10 %

2,80 %

Prisvekst fjoråret

1,30 %

Samlet (2)

1,10 %

3,01 %

Geometrisk gjennomsnitt

1,55 %

3,42 %

Prosentvis økning i alderspensjon fra 1. mai

1,18 %

4,53 %

For å beregne reguleringen fra 1. mai 2021, må vi finne den særskilte lønnsveksten som må til for at løpende pensjoner fra 1. mai 2021 skal komme opp på det nivået de ville ha vært på om regulering med gjennomsnitt av pris- og lønnsvekst ble implementert i 2020.

Dersom regulering med gjennomsnitt av pris- og lønnsvekst ble implementert fra 2020, ville man måttet fastslå hvilke anslag på lønns- og prisvekst som skulle legges til grunn i reguleringen. Trygdeoppgjøret 2020 ble på grunn av pandemien gjennomført i september, lenge etter at revidert nasjonalbudsjett var lagt fram. Som redegjort for i avsnitt 3.3.1 ble i forskrift fastslått at det skulle benyttes et anslag på årlig lønnsvekst i 2020 på 1,7 prosent, og at tilsvarende anslag ble lagt til grunn da regjeringens forslag til statsbudsjett for 2021 ble lagt frem. For å gi et anslag på hva reguleringen i 2020 ville ha vært dersom den skulle vært gjennomført med et gjennomsnitt av lønns- og prisveksten, er anslaget fra statsbudsjett for 2021 lagt til grunn også for prisveksten, det vil si 1,1 prosent. Løpende pensjoner ville da blitt regulert med 1,18 prosent 1. mai 2020 og 4,53 prosent 1. mai 2021.

Samlet, for 2020 og 2021, ville altså løpende pensjon blitt regulert med 5,76 prosent.¹

For at løpende pensjoner fra 1 mai 2021 skal komme opp på det nivået de ville hatt dersom løpende pensjoner ble regulert med gjennomsnittet av pris- og lønnsvekst fra 2020, må løpende pensjoner reguleres med 4,99 prosent fra 1. mai 2021.²

For at veksten i løpende pensjoner fra 1. mai skal bli lik 4,99 prosent, må den særskilte lønnsveksten som skal benyttes settes lik 5,78 prosent.³

For at minstenivåene fra 1 mai 2021 skal komme opp på det nivået de ville hatt dersom de ble regulert med gjennomsnittet av pris- og lønnsvekst fra 2020, må minstenivåene reguleres med 4,80 prosent fra 1. mai 2021.⁴

For at veksten i minstenivåene fra 1. mai skal bli lik 4,80 prosent, må den særskilte lønnsveksten som skal benyttes settes lik 5,50 prosent.⁵

¹ (1+1,18 prosent)×(1+4,53 prosent) -1 = 5,76 prosent

² (1+1,18 prosent – 0,74 prosent)×(1+4,53 prosent) -1 = 4,99 prosent

³ (1+5,78 prosent)×(1-0,75 prosent) -1 = 4,99 prosent

⁴ (1+1,18 prosent – 0,92 prosent)×(1+4,53 prosent) -1 = 4,80 prosent

⁵ (1+4,80 prosent)×(1,062/1,055) -1 = 5,50 prosent

Alderspensjonens minstenivå ytes til personer med ingen eller lav pensjonsopptjening. Minstenivået avhenger av vedkommendes sivilstatus og eventuell ektefelles pensjons- og inntektsforhold og ytes etter fem ulike satser etter folketrygdloven kapittel 19 (gammel alderspensjon). Etter folketrygdloven kapittel 20 (ny alderspensjon) ytes det garantipensjon etter høy og ordinær sats. Nye minstesatser fra 1. mai 2021 fremkommer av boks 3.3.

3.3.3 Økt minste pensjonsnivå til enslige pensjonister

Det ble i Stortingets budsjettvedtak 16. desember 2020, i tråd med i budsjettavtalen mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet om statsbudsjettet for 2021, besluttet å øke minste pensjonsnivå til enslige minstepensjonister med 5 000 kroner med virkning fra 1. juli 2021. Dette er fulgt opp i forskrift om grunnbeløp om reguleringsaktorer, satser for minste pensjonsnivå mv., fastsatt ved kongelig resolusjon 21. mai 2021.

Videre ble det i anmodningsvedtak og ved behandlingen av Dok. 8:53 S (2020–2021), se punkt 2, vedtatt å øke minste pensjonsnivå til enslige minstepensjonister med 4 000 kroner med virkning fra 1. mai 2020. Denne økningen ble fulgt opp med en satsøkning i forskrift om grunnbeløp om reguleringsfaktorer, satser for minste pensjonsnivå mv., fastsatt ved kongelig resolusjon 30. april 2021. Økningen på 4 000 kroner inngår i grunnlaget for oppregulering av denne særskilte satsen med virkning fra 1. mai 2021.

Boks 3.2 Beregning av vekst i alderspensjon fra 1. mai 2021

Samlet prosentvis årslønnsvekst i 2021:

Den samlede prosentvise årslønnsveksten (sl) som skal benyttes ved reguleringen, skal beregnes etter følgende formel:

sl = ((1 + a1/100) x (1 + a2/100) x (1 + f/100) – 1)) x 100

Faktorene a1 og a2 er avviket i prosentpoeng mellom forventet og faktisk lønnsøkning ett og to år tilbake i tid, noe som i 2021 vil si 1,4 prosentpoeng for 2020 og 0,0 prosentpoeng for 2019. Faktoren f er forventet lønnsvekst i 2021, anslått til 2,4 prosent

((1 + 1,4/100) x (1 + 0,0/100) x (1 + 2,4/100) – 1) x 100 = 3,83 prosent

Samlet årlig lønnsvekst i 2021 (vekst i gjennomsnittlig G) ble på denne bakgrunn beregnet til 3,83 prosent

Vekst i grunnbeløp fra 1. mai 2021:

Nytt grunnbeløp fra 1. mai fastsettes slik at den prosentvise veksten i det gjennomsnittlige grunnbeløpet fra 2020 til 2021 blir lik den samlede årslønnsveksten.

((101 351 x 4) + (106 399 x 8))/12 = 104 716

Grunnbeløpet øker fra 101 351 kroner til 106 399.

Vekst i grunnbeløpet fra 1. mai er 4,98 prosent

Vekst i alderspensjonen under utbetaling fra 1. mai 2021:

Alderspensjonen oppreguleres med særskilt lønnsvekst og fratrekkes deretter 0,75 prosent

(1 + 5,78/100) x (1 – 0,75/100) – 1 = 4,99 prosent

Reguleringsfaktoren etter folketrygdloven § 19-14 andre ledd og § 20-18 andre ledd fra 1. mai 2021 er dermed 4,99 prosent

Boks 3.3 Beregning av vekst i minste pensjonsnivå fra 1. mai 2021

Vekst i minste pensjonsnivå fra 1. mai 2021:

Satsene for minste pensjonsnivå reguleres med den særskilte lønnsveksten på 5,50 prosent og justeres deretter for effekten av levealdersjusteringen for 67-åringer i reguleringsåret. Effekten beregnes som forholdet mellom forholdstallet for 67-åringer i året før reguleringsåret og forholdstallet for 67-åringer i reguleringsåret, det vil si 1,055/1,062 i 2021.

Eksempel ordinær sats:

(183 587 x (1 + 5,50/100)) x (1,055/1,062) = 192 408

Ordinær sats øker fra 183 587 kroner til 192 408 kroner.

Vekst i minstesatsene fra 1. mai er 4,80 prosent

Minste pensjonsnivå fra 1. mai. 2021, kroner

1. mai 2018

1. mai 2019

1. sept 2019

1. mai 2020

1. mai 2021

1. juli 2021

Lav sats (ektefelle har pensjon)

153 514

157 171

158 171

158 621

166 242

166 242

Ordinær sats (ektefellen har uføretrygd eller årlig inntekt over 2G)

177 675

181 908

181 908

183 587

192 408

192 408

Høy sats (pensjonist med ektefelle med inntekt under 2 G og som ikke har pensjon eller trygd)

186 968

191 422

191 422

193 188

202 470

202 470

Særskilt sats (enslig pensjonist)

194 192

198 818

202 818

208 690

218 717

223 717

Særskilt sats (forsørger ektefelle over 60 år og fyller vilkårene for rett til ektefelletillegg)

291 022

297 955

297 955

300 704

315 152

315 152

Garantipensjon fra 1. mai. 2021, kroner

1. mai 2018

1. mai 2019

1. mai 2020

1. mai 2021

Ordinær sats (ektefellen har uføretrygd, alderspensjon eller AFP eller årlig inntekt over 2G)

172 002

176 099

177 724

186 263

Høy sats (enslig pensjonist og pensjonist med ektefelle med inntekt under 2 G og som ikke har pensjon eller trygd)

185 939

190 368

192 125

201 356

Boks 3.4 Alderspensjon for gift person med pensjon over minste pensjonsnivå. Eksempel

Månedlig pensjon frem til 1. mai 2021

Grunnpensjon

101 351 x 0,90/12

7 601 kroner

Tilleggspensjon

12 980 kroner

Sum

20 581 kroner

Månedlig pensjon fra 1. mai 2021

Reguleringsfaktoren for alderspensjon under utbetaling ble fastsatt til 4,99 prosentprosent, jf. forskrift 21. mai 2021 nr. 1568 om grunnbeløp, reguleringsfaktorer, satser for minste pensjonsnivå og satser for garantipensjon fra 1. mai 2021 og virkningstidspunkt for regulering av kravet til minsteinntekter for rett til ytelser etter folketrygdloven kapitlene 4, 8, 9 og 14.

Grunnpensjon

7 601 x (1+4,99/100)

7 980 kroner

Tilleggspensjon

12 980 x (1+4,99/100)

13 628 kroner

Sum

21 608 kroner

Boks 3.5 Alderspensjon for enslig person med minste pensjonsnivå. Eksempel

Månedlig pensjon frem til 1. mai 2021

Minste pensjonsnivå særskilt sats enslig utgjør 204 690 kroner.

Grunnpensjon

101 351 x 1,00/12

8 446 kroner

Tilleggspensjon

5 295 kroner

Pensjonstillegg

3 124 kroner

Minstenivåtillegg

193 kroner

Sum

17 058 kroner

Månedlig pensjon fra 1. mai 2021

Reguleringsfaktoren for alderspensjon for enslig person med minstenivå ble fastsatt til 4,99 prosent, og minste pensjonsnivå særskilt sats enslig ble fastsatt til 218 717 kroner, jf. forskrift 21. mai 2021 nr. 1568 om grunnbeløp, reguleringsfaktorer, satser for minste pensjonsnivå og satser for garantipensjon fra 1. mai 2021 og virkningstidspunkt for regulering av kravet til minsteinntekter for rett til ytelser etter folketrygdloven kapitlene 4, 8, 9 og 14.

Grunnpensjon

8 446 x (1+4,99/100)

8 867 kroner

Tilleggspensjon

5 295 x (1+4,99/100)

5 559 kroner

Pensjonstillegg

3 124 x (1+4,99/100)

3 280 kroner

Minstenivåtillegg

520 kroner

Sum

18 226 kroner

3.4 Drøftinger med organisasjonene om tallgrunnlaget

Tallgrunnlaget for beregning av lønnsveksten som benyttes ved regulering av grunnbeløpet og pensjoner, skal gjennomgås og drøftes med pensjonistenes, de funksjonshemmedes og arbeidstakernes organisasjoner før samlet lønnsvekst fastsettes. Dette følger av forskrift 6. mai 2011 nr. 465 om beregning av lønnsveksten som skal benyttes ved regulering av grunnbeløpet og alderspensjon i folketrygden § 4.

Drøftingsordningen er ytterligere formalisert i avtale av 28. november 2014 mellom regjeringen og pensjonistenes, de funksjonshemmedes og arbeidstakernes organisasjoner om regulering av folketrygdens grunnbeløp og pensjoner. Avtalen regulerer formålet med drøftingene, hvilke organisasjoner som skal representeres på møtene, antall møtedeltagere fra hver organisasjon og gjennomføringen av møtene. Det vises til vedlegg 3.

Det følger av avtalen at formålet med drøftingene, så langt det er mulig, er å sikre en felles forståelse mellom partene om forutsetningene som skal legges til grunn for reguleringen. Partene skal også vurdere om det foreligger særlige forhold som har påvirket lønnsutviklingen for enkeltgrupper, og om effekten av dette skal holdes utenfor ved fastsettingen av lønnsveksten.

Etter at tallgrunnlaget er drøftet med organisasjonene, fastsetter Kongen, med hjemmel i folketrygdloven §§ 1-4, 4-4, 19-14 og 20-18, reguleringsfaktorer og satser for minste pensjonsnivå.

Pensjonistforbundet (SAKO-samarbeidet[1] ), Seniorsaken, Forsvarets seniorforbund, Landsforbundet for offentlige pensjonister, Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon, Samarbeidsforumet av Funksjonshemmedes organisasjoner, Landsorganisasjonen i Norge (LO), Unio, Yrkesorganisasjonens Sentralforbund (YS) og Akademikerne deltar i drøftingsmøtene. Finansdepartementet er også representert. Arbeids- og sosialministeren leder møtene.

I forkant av selve drøftingsmøtene ble det 9. april 2021 avholdt et digitalt møte mellom organisasjonene og Arbeids- og sosialdepartementet hvor rapporten «Grunnlaget for inntektsoppgjørene 2021» fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene ble gjennomgått. Protokollen fra møtet følger som vedlegg 4. Det ble videre avholdt et nytt møte 12. mai 2021 for å gjennomgå tallgrunnlaget for regulering av alderspensjon under utbetaling i 2021. Referat fra dette møtet følger som vedlegg 5.

Drøftingsmøtene ble gjennomført digitalt 19. og 20. mai 2021. Det ble slått fast at anslaget for lønnsveksten i 2020 i revidert nasjonalbudsjett er 3,1 prosent Det ble også konstatert at faktisk lønnsvekst for 2019 er beregnet til 3,5 prosent. Det foreligger dermed et positivt avvik på 1,4 prosent et år tilbake i tid som skal hensyntas, og det foreligger ikke avvik to år tilbake i tid. Det forelå ikke «særlige forhold» som skulle hensyntas ved beregningen av lønnsveksten.

Det var ikke uenighet om dette tallgrunnlaget. Flere organisasjoner ga uttrykk for at de er uenige i måten den særskilt lønnsveksten beregnes på. Forsvarets seniorforbund og Akademikerne har hver sin protokolltilførsel. Pensjonistforbundet og SAFO ba om en særskilt protokoll. Med bakgrunn i korrigering av avvik mellom anslått og faktisk lønnsvekst opptil to år tilbake i tid, viser departementet til at endelig lønnsvekst for 2020 først vil være klar i 2022. Lønnsvekst for 2020 kan bli både lavere og høyere enn det som framgår av TBUs rapport i 2021. Departementet mener derfor at de tallene som er benyttet 2021, for å møte Stortingets vedtak om regulering av trygdeoppgjøret i 2020 som om det var regulert med gjennomsnitt av lønn og pris, er de eneste riktige på nåværende tidspunkt.

Protokollen fra møtene følger som vedlegg 7. Pensjonistforbundet og SAFO sin protokoll følger som vedlegg 8.

4 Forhandlinger om andre spørsmål med betydning for pensjonister

Som nevnt under punkt 2 har Stortinget fattet følgende vedtak 618:

Stortinget ber regjeringen legge frem forslag til regelfesting om at organisasjonene i forbindelse med de årlige trygdeoppgjørene, kan forhandle om andre spørsmål med betydning for pensjonistene.

Til Stortingsbehandlingen av Prop. 126 S (2020–2021), Innst. 356 S (2020–2021), mandag 26. april d.å, hadde flertallet i komiteen denne tilrådingen:

Stortinget ber regjeringen legge frem nødvendige forslag for å sikre at stortingsvedtak nr. 618 gjøres gjeldende med virkning fra og med trygdeoppgjøret i 2021.

Komiteens tilråding fikk tilslutning i voteringen.

I forkant av årets trygdedrøftinger sendte Arbeids- og sosialministeren et brev til partene for å redegjøre for hvordan vedtaket om forhandlinger ville gjennomføres i 2021. Brevet følger som vedlegg 6.

Organisasjonene la fram sine krav til saker av betydning for pensjonistene i drøftingsmøtet 19. mai. Kravene og regjeringens kommentarer til disse inngår i protokollene fra møtene og følger som vedlegg 7 og 8.

Enkelte organisasjoner ga uttrykk for at det var uklart hvordan forhandlinger om andre spørsmål skulle gjennomføres i trygdedrøftingene, og at det var mer hensiktsmessig å spille inn disse sakene i møtene som allerede gjennomføres om statsbudsjettet.

Departementet vil før trygdeoppgjøret 2022 komme tilbake med nærmere oppfølging av Stortingets vedtak 618. Departementet vil også gå i dialog med pensjonistenes organisasjoner for å etablere kvartalsvise møter mellom regjeringen og pensjonistorganisasjonene, der saker av betydning for pensjonister kan drøftes, jf. Stortingets vedtak 624, se punkt 2.

5 Evaluering av pensjonsreformen

Prinsippet om regulering av pensjon under utbetaling med et gjennomsnitt av pris- og lønnsveksten var en del av det brede pensjonsforliket i 2005. Reguleringen er konkretisert til regulering med lønnsveksten fratrukket en fast faktor, jf. Ot.prp. nr. 37 (2008–2009). I proposisjonen ble det vist til at ved å benytte lønnsveksten fratrukket en fast faktor, inngår verken prisvekst eller lønnsvekst ved fastsetting av delingstallene. Man sikrer dermed klare og objektive rammer for fastsetting av delingstallene, og unngår eventuelle problemer som kunne oppstå dersom anslagene skulle avvike fra faktisk utvikling. Fordelene ved å regulere pensjon under utbetaling med lønnsveksten fratrukket en fast faktor er det redegjort for i Meld. St. 7 (2016–2017), og kan oppsummeres med systemfordeler, at utviklingen i pensjonistenes inntekter er stabil i forhold til de yrkesaktives inntekter og at pensjonsutgiftene står i forhold til verdiskapingen i samfunnet.

Regjeringen oppnevnte 12. juni 2020 et utvalg som skal evaluere pensjonsreformen. Utvalget skal evaluere om de langsiktige målene i reformen vil kunne nås, og se på mulige justeringer for å sikre pensjonssystemets økonomiske og sosiale bærekraft. Utvalget skal vurdere den praktiske gjennomføringen av regulering av pensjoner under utbetaling, og eventuelt komme med alternative forslag til reguleringsregler som ikke svekker bærekraften i pensjonssystemet.

Som følge av vedtak 615 og 617, jf. punkt 2, vil utvalget også omtale hva som er et rimelig minstenivå i folketrygden for ulike stønadsgrupper, herunder vurdert opp mot hensynet til sliternes mulighet til å gå av med pensjon fra 62 år, og hva som er rimelig i forhold til yrkesaktives rettmessige forventninger om å få noe igjen for sin innbetaling av trygdeavgift. Stortinget vil bli orientert om Pensjonsutvalgets vurderinger når det gjelder minstenivåer, samt hvordan Pensjonsutvalgets innstilling vil bli fulgt opp.

Utvalget skal legge fram sin utredning med tilrådinger for Arbeids- og sosialdepartementet innen 1. mars 2022.

6 Faktorer som påvirker pensjonistenes realinntektsutvikling og kjøpekraft

6.1 Innledning

Gjennom reguleringen av pensjonene bestemmes den nominelle inntektsutviklingen til pensjonistene. Realveksten fremkommer ved å ta hensyn til prisutviklingen. Både den nominelle og den reelle inntektsutviklingen påvirkes også av endringer i pensjonsreglene. Når det også tas hensyn til skatt, fremkommer utviklingen i pensjonistenes kjøpekraft.

I dette kapittelet redegjøres det for realvekst i alderspensjon der det bare tas hensyn til konsekvensene for realveksten av reguleringen etter de ordinære reglene, jf. punkt 6.2. I punkt 6.3 gjøres det rede for endringer i skattereglene for pensjonistene. I punkt 6.4 redegjøres det for den samlede virkningen for pensjonistenes kjøpekraft.

6.2 Realvekst i alderspensjon

Etter flere år med høy reallønnsvekst avtok veksten i 2014 og 2015, og i 2016 fikk lønnstakerne en betydelig reallønnsnedgang, se tabell 3.1. Mellom 2017 og 2019 var reallønnsveksten igjen svakt positiv. I revidert nasjonalbudsjettet 2021 anslås det en klar reallønnsvekst i 2020 og en reallønnsnedgang i 2021. Den gjennomsnittlige årlige reallønnsveksten sett under ett anslås å bli 0,4 prosent fra 2011–2021.

Tabell 6.1 Utvikling i priser, lønninger og alderspensjon 2011–2021. Prosent

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Gjennomsnitt 2011–2021

Nominell lønnsvekst¹

4,2

4,0

3,9

3,1

2,8

1,7

2,3

2,8

3,5

3,1

2,4

3,1

Prisvekst¹

1,3

0,6

2,1

2,1

2,1

3,6

1,8

2,7

2,2

1,3

2,8

2,1

Reallønnsvekst

2,9

3,4

1,8

1,0

0,7

-1,8

0,5

0,1

1,3

1,8

-0,4

1,0

Realvekst i alderspensjon²

2,6

2,6

0,9

0,8

-0,4

-1,8

-0,9

-0,8

0,2

0,0

0,8

0,4

¹ Historiske tall 2011–2019. Anslag fra revidert nasjonalbudsjett 2021 for 2020–2021

² Realvekst i alderspensjon gjelder alderspensjon utover minstenivået og er justert for avvik mellom anslått og faktisk lønnsvekst i foregående år

Kilde: Statistisk sentralbyrå og Finansdepartementet

Realveksten i alderspensjonen følger lønnsveksten, men med et fratrekk på 0,75 prosent. Som nevnt i kapittel 2 legges anslaget for gjennomsnittlig årslønnsvekst i revidert nasjonalbudsjett til grunn, justert for eventuelle avvik mellom forventet og faktisk lønnsvekst de siste to årene. Samlet lønnsvekst som er lagt til grunn i reguleringen, avviker derfor fra den faktiske lønnsveksten, og gjør at det ikke bare er fratrekket på 0,75 prosent som påvirker forskjellen i realveksten i lønninger og pensjoner.

Realveksten i pensjonene var positiv i perioden 2011–2014 og i 2019, men har vært negativ i 2015–2018, når også realveksten i lønningene var svak eller negativ. Det er nullvekst i 2020, men det forventes en betydelig reallønnsvekst i 2021. Gitt anslagene for 2020 og 2021 er den gjennomsnittlige realveksten i alderspensjon i perioden 2011–2021 anslått til 0,4 prosent.

6.3 Endring av skatt i 2021

I statsbudsjettet for 2021 ble det vedtatt generelle lettelser i personbeskatningen, noe som også kommer alderspensjonister til gode. Skattesatsene i trinnskattens trinn 1 og 2 ble redusert med 0,2 prosentenheter, og verdsettelsesrabatten i formuesskatten for aksjer og driftsmidler (inkludert næringseiendom) og tilordnet gjeld ble økt fra 35 pst. til 45 pst.

Maksimalt beløp for det særskilte skattefradraget for pensjonister ble økt fra 32 330 kroner til 32 620 kroner. Innslagspunktet for nedtrapping trinn 1 av skattefradraget økte med anslått vekst i minste pensjonsnivå fra 204 150 kroner til 206 050 kroner, mens innslagspunktet for nedtrapping trinn 2 ble økt med anslått vekst i ordinær alderspensjon fra 306 300 kroner til 310 700 kroner. Nedtrappingssatsene ble videreført uendret på henholdsvis 16,7 pst. og 6,0 pst.

I tillegg ble satsen for minstefradraget i pensjon økt fra 31 pst. til 32 pst. i statsbudsjettet for 2021. I revidert budsjett for 2021 er satsen foreslått økt videre til 37 pst. Formålet med forslaget er at pensjonister som har minste pensjonsnivå for enslige og ikke har andre inntekter, ikke skal betale inntektsskatt etter at minste pensjonsnivå er vedtatt økt.

Samlet skattelettelse over perioden 2014–2021 for alderspensjonister er drøyt 5 mrd. kroner, medregnet forslaget i RNB 2021.

6.4 Vekst i utbetalt pensjon for ulike husholdningstyper

Tabell 6.2 viser beregnet vekst i utbetalt pensjon og realvekst før og etter skatt for enslige og ektepar med minsteytelse og for enkelte utvalgte husholdningstyper for 2020 og 2021. Det er forutsatt at de kun har alderspensjon som inntekt (inkl. tjenestepensjon) og ikke betaler skatt på formue.

Nominell økning i minste pensjonsnivå for 2020 er 4,1 prosent for enslige og 1,4 prosent for ektepar der begge har minsteytelse. At økningen for enslige er høyere, skyldes økt minstepensjon for enslige alderspensjonister fra 1. september 2019. Effekten av at NRK-lisensen avvikles, samtidig som minstepensjonister uten andre inntekter fremdeles ikke må betale skatt, bidrar til ytterligere økt kjøpekraft for minstepensjonister.

Tabell 6.2 inneholder også beregninger for enslige alderspensjonister med en pensjon på henholdsvis 250 000 kroner og 550 000 kroner og for pensjonistektepar med en samlet inntekt på henholdsvis 550 000 kroner og 750 000 kroner. Beregnet realvekst etter skatt i 2020 er 1,6 prosent for enslige med en inntekt på 250 000 kroner og 0,7 prosent for enslige med en inntekt på 550 000 kroner. Ektepar med en samlet inntekt på 550 000 og 750 000 kroner har en beregnet realvekst etter skatt i 2020 på 0,6 prosent Beregnet realvekst etter skatt i 2020 for en enslig ufør med minsteytelse og et ektepar der begge er uføre med minsteytelser, er henholdsvis 1,7 og 0,9 prosent

I 2021 anslås det en nominell vekst i minste pensjonsnivå for enslige på 5,4 prosent. For ektepar hvor begge har minsteytelse anslås en nominell vekst på 3,5 prosent. For øvrige alderspensjoner anslås en nominell vekst på 3,6 prosent. Anslaget for minsteytelsene gjelder minste pensjonsnivå i gammel opptjeningsmodell. Veksten i uføretrygden anslås til 3,8 prosent.

Realvekst før skatt anslås til 2,5 prosent for minste pensjonsnivå for enslige og til 0,7 prosent for ektepar hvor begge har minsteytelse. For øvrige alderspensjonister anslås en realvekst før skatt på 0,8 prosent.

Tabell 6.2 Beregnet årlig vekst i pensjon og trygd for utvalgte husholdningstyper¹. Prosent

2020²

2021³

Pensjon/trygd

Nominell vekst

Realvekst før skatt

Realvekst etter skatt

Nominell vekst

Realvekst før skatt

Realvekst etter skatt

Enslig, alderspensjon, minsteytelse

4,1

2,8

4,3

5,4

2,5

2,5

Ektepar, alderspensjon, begge minsteytelse

1,4

0,1

1,0

3,5

0,7

0,7

Enslig, 250 000 kr

1,3

0,0

1,6

3,6

0,8

1,0

Enslig, 550 000 kr

1,3

0,0

0,7

3,6

0,8

0,5

Ektepar, 350 000 + 200 000 kr

1,3

0,0

0,6

3,6

0,8

0,5

Ektepar, 500 000 + 250 000 kr

1,3

0,0

0,6

3,6

0,8

0,7

Enslig ufør, minsteytelse

2,0

0,7

1,7

3,8

1,0

0,8

Ektepar ufør, begge minsteytelse

2,0

0,7

0,9

3,8

1,0

0,9

¹ Det er forutsatt at husholdningene kun har inntekt i form av pensjon og trygd, kun har standard fradrag og ikke har skattepliktig formue. Sistnevnte innebærer at lettelser i formuesskatten ikke påvirker beregnet realvekst etter skatt.

² I beregningen av realvekst etter skatt for 2020 er det forutsatt at husholdningene betalte NRK-lisens, og effekten av at denne falt bort og at NRK fra 2020 budsjettfinansieres gjennom redusert personfradrag, er medregnet. Økningen i minste pensjonsnivå for enslige i perioden 1. mai-31.desember 2020, som etterbetales i 2021, er medregnet i 2020.

³ Beregningene for 2020 og 2021 er basert på vekstfaktorene som ligger til grunn for revidert budsjett 2021, jf. Meld. St. 2 (2020–2021) Revidert nasjonalbudsjettet 2021, og regjeringens forslag til skatteregler, jf. Prop. 194 LS (2020–2021) Endringar i skatte-, avgifts- og tollovgivinga m.m.

Kilde: Finansdepartementet.

7 Inntektsutvikling blant den eldre del av befolkningen

I dette kapittelet presenteres statistikk som belyser utviklingen i samlet inntekt for den eldre del av befolkningen i perioden 2008–2019. Tallene i dette kapittelet fremgår også i rapporten «Arbeid, pensjon og inntekt i den eldre befolkningen. Rapport fra Pensjonspolitisk arbeidsgruppe 2021».

Mange i aldersgruppen over 62 år står fortsatt i arbeid, og mange kombinerer arbeid med pensjonsuttak. Samtidig er det en gruppe som kun mottar alderspensjon, og en del mottar andre ytelser fra det offentlige. Det er derfor viktig å se på samlet inntekt, ikke bare alderspensjon fra folketrygden.

Ved utgangen av 2019 var det 1 123 203 personer som var 62 år eller eldre. Figur 7.1 illustrerer sammensetningen av samlet inntekt for alle som var 62 år eller eldre i 2019, fordelt etter alder. Samlet inntekt er stort sett fallende med økt alder. 62-åringene hadde en gjennomsnittlig inntekt på rundt 625 000 kroner før skatt, mens tilsvarende nivå for 75-åringene var rundt 395 000 kroner. Skattereglene behandler pensjonsinntekt lempeligere enn yrkesinntekt, og dette kombinert med et progressivt skattesystem gjør at inntektsforskjellene mellom aldersgruppene er mindre når vi måler etter skatt. Yrkesinntekt er summen av lønnsinntekter og netto næringsinntekter i løpet av kalenderåret. 62-åringenes inntekt etter skatt utgjorde 71,4 prosent av samlet inntekt før skatt i 2019, mens tilsvarende andel for 75-åringene var 81,5 prosent.

Yrkesinntekten utgjør den viktigste inntektskomponenten frem til fylte 67 år. For 67-åringene utgjør yrkesinntekt og alderspensjon om lag like stor andel av samlet inntekt, rundt 30 prosent hver. Alderspensjon inkluderer kun alderspensjon fra folketrygden. Alderspensjon fra supplerende ordninger inngår i andre overføringer, sammen med blant annet økonomisk sosialhjelp, supplerende stønad og barnetrygd.

Figur 7.1 Sammensetning av gjennomsnittlig samlet inntekt for personer 62–85 år i 2019. Tusen kroner

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Hvis man sammenlikner den eldre befolkningen med den yngre, så ser en at inntektsnivået er høyere blant den yngre delen av befolkningen enn blant den eldre delen, se figur 7.2 som viser median samlet inntekt etter skatt for ulike aldersgrupper i 2019. Median samlet inntekt etter skatt sier noe om hvordan kjøpekraften er for medianen i hver aldersgruppe, det vil si den personen som ligger midt i inntektsfordelingen for den aktuelle aldersgruppen. Mens arbeidsinntekt er hovedinntekten for dem som er under 62 år, er pensjon hovedinntekten for dem som er 67 år og eldre.

Figur 7.2 Median samlet inntekt etter skatt i 2019. Tusen kroner

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Ved å sammenligne utviklingen i kjøpekraft for den eldre del av befolkningen med utviklingen for den øvrige befolkningen, får man et bilde av hvordan utviklingen for den eldre delen av befolkningen har vært relativt til andre aldersgrupper. Figur 7.3 viser realveksten i median samlet inntekt etter skatt for utvalgte aldersgrupper i perioden 2009–2019. Den viser at den eldre del av befolkningen, det vil si personer fra 62 år og oppover, har hatt en sterkere økning i kjøpekraften enn den yngre befolkningen i denne perioden. Den sterke veksten for de eldre skyldes blant annet økt yrkesaktivitet, men spesielt for dem over 66 år er også økt pensjonsopptjening en viktig årsak.

Figur 7.3 Realvekst i median samlet inntekt etter skatt fra 2009 til 2019. Prosent

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Også når vi kun ser på perioden 2014–2019, har realveksten i inntekt for den eldre delen av befolkningen vært høy for mange av aldersgruppene. Aldersgruppen 62–66 år har hatt den sterkeste veksten i inntekt før skatt, se figur 7.4. Dette henger sammen med økt yrkesaktivitet for de to sistnevnte gruppene etter 2011, og at mange i denne aldersgruppen kombinerer arbeid og uttak av pensjon.

Figur 7.4 Realvekst i median samlet inntekt etter skatt fra 2014 til 2019. Prosent

Kilde: Statistisk sentralbyrå

I aldersgruppen 60–61 år er arbeid hovedinntektskilden. Forskjellen mellom realvekst i inntekt før og etter skatt er liten for denne gruppen. For aldersgruppen 62–66 år har realveksten i inntekt før skatt vært veldig høy. Som følge av progressiviteten i skattesystemet, betaler da denne gruppen mer skatt, og forskjellen i realveksten før og etter skatt er derfor større. Også de eldste aldersgruppene har hatt vekst i inntekt før skatt. Høyere inntekt før skatt betyr at flere betaler skatt av inntekten og gjennomsnittskatten er høyere. Realveksten i inntekt etter skatt blir da relativt sett noe lavere. Realveksten i inntekt etter skatt vil også være påvirket av skatteendringer i perioden. For aldersgruppen 67–69 år og 70–74 år har det i perioden vært en negativ realvekst i samlet inntekt, både før og etter skatt. Den negative realveksten for denne gruppen skyldes at tidliguttak av alderspensjon gir en lavere årlig ytelse, og mange har valgt å ta ut alderspensjonen før 67 år.

Selv om realveksten over perioden 2009–2019 har vært god for mange aldersgrupper, har den årlige veksten vært varierende. Figur 7.5 viser årlig realvekst i median inntekt etter skatt fra 2014 til 2019. Som det går fram av figuren har den årlige veksten i inntekt etter skatt vært avtagende fra 2014 til 2016. Dette har sammenheng med avtagende lønnsvekst i perioden og økende prisvekst, som igjen gir lavere årlig regulering av alderspensjon. For perioden 2016–2017 har realveksten igjen vært positiv for alle aldersgrupper over 60 år. For perioden 2017–2018 var realveksten marginalt positiv for enkelte aldersgrupper over 60 år, mens den var negativ for aldersgruppen 67–69 år og 70–74 år. For perioden 2018–2019 var realveksten igjen positiv, som vist i figur 7.5.

Figur 7.5 Årlig realvekst i median samlet inntekt etter skatt. Prosent

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene (TBU) viser i sin rapport for 2020 (NOU 2020: 6) at utviklingen i gjennomsnittlig alderspensjon siden 2011 har vært særlig svak for aldersgruppen 62–66 år. Et flertall av disse har imidlertid hatt yrkesinntekt ved siden av alderspensjonen slik at utviklingen i samlet inntekt for denne gruppen har vært god. De som tar ut alderspensjon før 67 år, får imidlertid lavere årlig alderspensjon resten av livet enn om de hadde ventet med uttak til 67 år. Muligheten til å ta ut alderspensjon før 67 år ble innført fra 2011, og det var først årskullene født i 1949 eller senere som fikk mulighet til å ta ut alderspensjon fra 62 år. I aldersgruppen 67–69 år har det derfor vært en gradvis økning i antallet som har hatt mulighet til å ta ut alderspensjon tidlig. Dette gir utslag i særlig lav årlig vekst i gjennomsnittlig alderspensjon for denne gruppen de seneste årene.

SSB-rapporten «Kombinasjon av tidligpensjon og arbeid» (SSB, 2020) har fulgt 1949-kullet og sett på deres utvikling i inntekt og formue i perioden 2012 til 2018. I 2012 kombinerte nesten en av fem 63-åringer yrkesaktivitet med alderspensjon, hvorav flertallet var menn. Rapporten viser at personer som kombinerte yrkesaktivitet og alderspensjon i 2012 i utgangspunktet hadde et betydelig høyere inntektsnivå enn andre, også sammenliknet med yrkesaktive uten alderspensjon i 2012. Denne forskjellen vedvarte frem til 67 års alder, før den stort sett ble utlignet når de aller fleste gikk ut av arbeidslivet og fikk alderspensjon som viktigste inntektskilde. Yrkesinntektene i de to gruppene av yrkesaktive var relativt like i perioden, så forskjellen mellom dem kom i all hovedsak fra uttaket av alderspensjon. Valget mellom å ta ut tidlig alderspensjon ved siden av yrkesaktivitet eller ikke i 2012 ser ikke ut til å ha skapt forskjeller i formuessituasjonen, til tross for at de som har kombinert arbeid og pensjon har hatt et høyere inntektsnivå i den aktuelle perioden.

SSB-rapporten «Høy inntektsvekst for eldre» (SSB, 2019) viser også at den eldre befolkningen har hatt god inntektsvekst. I tillegg til å sammenligne inntekten blant den eldre befolkningen på tvers av årskull ser rapporten også på hvordan inntektssammensetningen og samlet inntekt endrer seg med alder for det samme årskullet (1947-kullet). Rapporten viser at median samlet inntekt etter skatt holder seg mer eller mindre rundt 300 000 over hele aldersløpet fra 60–70 år.

Inntektsutviklingen fordelt på grupper med ulikt inntektsnivå er vist i figur 7.6. Figuren viser økningen i kjøpekraft for den eldre befolkningen fordelt på ulike desiler. En desilfordeling for samlet inntekt betyr at populasjonen er delt i 10 intervaller, slik at hvert intervall inneholder like mange personer. Desil 1 referer til de 10 prosentene med lavest inntekt, desil 2 til de 10 prosentene med nest lavest inntekt osv.

Figur 7.6 Realvekst i median samlet inntekt før og etter skatt fra 2008 til 2018 for personer som er 62 år eller eldre fordelt på desiler. Prosent

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Realveksten i inntekt etter skatt har vært høy for alle desiler. Økningen i kjøpekraft har vært sterk blant de 10 prosentene med høyest samlet inntekt. Realinntektsveksten har også vært høy blant de med lavest samlet inntekt. De fire laveste desilene, dvs. de 40 prosentene med lavest samlet inntekt, har hatt en realvekst i median samlet inntekt etter skatt på 20 prosent eller mer i perioden.

At realveksten i samlet inntekt har vært sterkest blant de med høyest samlet inntekt kan fange opp at en del høytlønnede kombinerer full jobb og full pensjon, noe som ikke var mulig i 2008. At realveksten også har vært god for de med lavest samlet inntekt reflekterer trolig økningen i minstepensjonen i perioden. Tall fra TBU 2021 (tabell 7.6) viser at i minste pensjonsnivå for ektepar/samboende og for enslige har økt i perioden 2011–2020.

8 Minste pensjonsnivå og lavinntekt blant alderspensjonistene

Som nevnt innledningsvis har Stortinget i vedtak 616 bedt regjeringen om at den årlige meldingen til Stortinget om regulering av pensjoner og pensjonisters inntektsforhold rapporterer om utviklingen i antall mottakere av minste pensjonsnivå, samt utviklingen i lavinntekt blant alderspensjonistene.

Ved utgangen av 2020 var det 138 200 minstepensjonister blant alderspensjonistene. Den langsiktige trenden er at antall personer som mottar minste pensjonsnivå er fallende. Siden 2011 har andelen minstepensjonister falt fra 24 prosent til 14 prosent av alle alderspensjonistene, se tabell 8.1.

Minstepensjon kan ikke tas ut før 67 år. For å kunne ta ut alderspensjon før 67 år kreves det at opptjeningen er tilstrekkelig høy for at pensjonsnivået ved 67 år minst tilsvarer minste pensjonsnivå for enslige. Uttak av alderspensjon fra 62 år har gitt flere pensjonister og derfor isolert sett bidratt til en lavere andel med minstepensjon slik det måles her de første årene etter 2011.

Minstepensjonsnivået ble i årene 2011–2015 regulert med G-veksten og deretter justert for effekten av levealdersjusteringen ved 67 år. Dette ga en gunstigere regulering for mottakere av minste pensjonsnivå i årene 2010–2020 sammenlignet med alderspensjonister med høyere pensjon. Fra 2015 til 2016 økte andelen med minste pensjonsnivå noe, som følge av en økning i minste pensjonsnivå for enslige og grunnpensjon for gifte og samboende. Økningen er isolert sett anslått å øke antallet med minstepensjon med 26 000 nye minstepensjonister. I 2019 ble minstesatsene hevet ytterligere og denne økningen er anslått å gi 12 000 nye minstepensjonister.

I 2021 fattet Stortinget vedtak 525 og 620, om å øke minste pensjonsnivå, særskilt sats enslige med 4000 kroner. I budsjettavtalen mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet om statsbudsjett 2021, ble det også enighet om å øke minste pensjonsnivå for enslige med 5000 kroner fra 1. juli 2021. Det er ventet at antallet minstepensjonister vil stige som følge av vedtakene.

Tabell 8.1 Antall og prosentandel minstepensjonister ved utgangen av året

2016

2017

2018

2019

2020

Antall

Kvinner

137 814

133 174

124 456

125 901

118 083

Menn

20 783

21 037

20 193

20 938

20 164

Totalt

158 597

154 211

144 649

146 839

138 247

Prosentandel

Kvinner

29,8

28,2

25,9

25,6

23,5

Menn

4,8

4,7

4,4

4,5

4,2

Totalt

17,7

16,8

15,4

15,3

14,1

Med minstepensjonist menes her alderspensjonister over 67 år som mottar den garanterte minste alderspensjonsytelsen fra folketrygden, såkalte minste pensjonsnivå. For mottakere av AFP i privat sektor, medregnes den livsvarige delen av AFP-ytelsen i den samlede pensjonen ved vurdering om den enkelte regnes som minstepensjonist. For alderspensjon beregnet etter nye opptjeningsregler har beregnet minste pensjonsnivå byttet navn til garantipensjon. Dette gjelder delvis for årskullene 1954–1962 og fullt ut for årskull født etter 1962 som mottar en minsteytelse fra 2021 og senere.

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 8.1 illustrerer den fallende andelen som mottar minste pensjonsnivå. Den viser også at det er store kjønnsforskjeller blant mottakerne av minste pensjonsnivå. Den fallende andelen kan dels forklares ut fra at yngre årskull har høyere opptjening til alderspensjon. I ny opptjeningsmodell avkortes ikke garantipensjonen fullt ut mot opptjent inntektspensjon, og de aller fleste som har jobbet noe eller fått omsorgsopptjening vil få en høyere pensjon enn garantipensjonsnivået.

Kvinner utgjør majoriteten blant de som mottar minste pensjonsnivå. I 2011 var andelen kvinnelige alderspensjonister med minste pensjonsnivå 39,8 prosent, mens i 2020 var andelen redusert til 23,5 prosent. Andelen mannlige alderspensjonister med minste pensjonsnivå har også falt siden 2011, men reduksjonen har ikke vært like stor, kun 2,6 prosentpoeng, og andelen mannlige alderspensjonister med minste pensjonsnivå var i 2020 på 4,2 prosent.

Reduksjonen i antall mottakere av minste pensjonsnivå skyldes primært at yngre kvinnelige alderspensjonister har mer opptjening til pensjon sammenlignet med de eldre årskullene. Det illustreres tydelig ved å undersøke forskjellen mellom yngre og eldre årskull.

Blant kvinnelige alderspensjonister som var 85 år og eldre, faller 43,3 prosent inn under definisjonen minstepensjonist. For menn i tilsvarende aldersgruppe var andelen 9,3 prosent. For kvinnelige alderspensjonister i aldersgruppen 67–69 år var den samme andelen 5,2 prosent, se figur 8.1.

Figur 8.1 Andel minstepensjonister av alle alderspensjonister. Kjønn og alder. Desember. 2020

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Dersom beregnet alderspensjon er lavere enn satsen for minste pensjonsnivå gis det ulike tillegg i alderspensjonen, og en mottaker kan få flere tillegg. Tilleggene som ytes er «pensjonstillegg», «særtillegg», «individuelt minstenivåtillegg» og «minstenivåtillegg for pensjonistpar». Figur 8.2 viser utviklingen i antall mottakere av de ulike tilleggene som gis til alderspensjonen.

Figur 8.2 Tillegg med utgangspunkt i minste pensjonsnivå. Antall. Desember 2011- 2020.

De aller fleste av mottakerne av tilleggene inngår som minstepensjonister i statistikken, men det er noen unntak. Alderspensjonister som utelukkende mottar tillegg for pensjonistpar vil ikke være omfattet. Noen mottakere av pensjonstillegg kan få en alderspensjon som overstiger minstenivået på grunn av uttakstidspunkt og regulering. De vil i slike tilfeller ikke regnes som minstepensjonister. En annen årsak kan være mottak av AFP i privat sektor, ettersom det er summen av alderspensjon og AFP i privat sektor (utenom kompensasjonstillegg) som avgjør om den enkelte regnes som minstepensjonist.

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Særtillegg ytes til mottakere født i 1943 eller tidligere som er omfattet av gammel ordning, og det var 69 000 som mottok dette tillegget i 2020. Antall mottakere av særtillegg har siden 2011 og fram til utgangen av 2020 blitt redusert med om lag 60 prosent.

Pensjonstillegg gis ved førstegangsbehandling av alderspensjonen og avhenger av sivilstatus og eventuelt ektefelles pensjon. I perioden har det vært en økning i antall mottakere, og ved utgangen av 2020 var det 63 000 personer som mottok pensjonstillegg.

Individuelt minstenivåtillegg ytes dersom nivået på alderspensjonen faller under minstenivået etter førstegangsbehandling, for eksempel ved regulering av pensjoner eller ved endringer av sats. Utviklingen i antall mottakere av individuelt minstenivåtillegg har hatt en varierende utvikling i perioden, men hovedtrenden er at antall mottakere er fallende. Reduksjonen kan forklares ut fra at yngre kull har høyere opptjening til pensjon mens økningen i antall kan forklares ut fra hevingene av satsene i 2015, 2016 og 2019. Individuelt minstenivåtillegg er det tillegget som ytes til flest mottakere av minste pensjonsnivå.

Antall mottakere av minstenivåtillegg for pensjonistpar har hatt en svak nedgang, og har ellers holdt seg stabilt gjennom perioden. Ytelsen gis for å oppfylle garantien om at pensjonistpar samlet sett ikke skal ha en pensjonsutbetaling under dobbel såkalt ordinær sats.

Figur 8.3 viser utviklingen i lavinntekt blant alderspensjonistene. Lavinntekt er her målt ved den såkalte EU-skalaen hvor lavinntekt er definert som et beløp som tilsvarer 60 prosent av medianinntekten i hele befolkningen.

Figur 8.3 Andel med lavinntekt blant alderspensjonistene. Prosent.

Kilde: Statistisk Sentralbyrå

Andelen med lavinntekt blant alderspensjonister over 67 år har vært svakt fallende siden pensjonsreformen. I 2019 var 11 prosent av alderspensjonistene over 67 år definert som å ha lavinntekt. Andelen er klart høyere dersom vi kun ser på alderspensjonister som mottar minste pensjonsnivå. Her har andelen vært svakt stigene fra pensjonsreformen og andelen var 36 prosent i 2019.

Tilråding

Arbeids- og sosialdepartementet

tilrår:

Tilråding fra Arbeids- og sosialdepartementet 4. juni 2021 om regulering av pensjoner i 2021 og pensjonisters inntektsforhold blir sendt Stortinget.

Vedlegg 1
Forskrift 6. mai 2011 nr. 465

Figur 1.1

Figur 1.2

Figur 1.3

Figur 1.4

Vedlegg 2
Forskrift 21. mai 2021 nr. 1568

Figur 2.1

Figur 2.2

Figur 2.3

Vedlegg 3
Avtale mellom regjeringen og organisasjonene av 28. november 2014

Figur 3.1

Figur 3.2

Vedlegg 4
Protokoll fra møte 9. april 2021

Figur 4.1

Figur 4.2

Vedlegg 5
Referat fra møte 12. mai 2021

Figur 5.1

Figur 5.2

Vedlegg 6
Brev fra arbeids- og sosialminister Torbjørn Røe Isaksen til organisasjonene 12. mai 2021

Figur 6.1

Figur 6.2

Figur 6.3

Vedlegg 7
Protokoll med Senior Norge, Forsvarets seniorforbund, Landsforbundet for offentlige pensjonister, Funksjonshemmedes fellesorganisasjon, Landsorganisasjonen i Norge, Unio, Yrkesorganisasjonenes Sentralforbund og Akademikerne fra møtene 19. og 20. mai 2021

Figur 7.1

Figur 7.2

Figur 7.3

Figur 7.4

Figur 7.5

Figur 7.6

Figur 7.7

Figur 7.8

Figur 7.9

Figur 7.10

Figur 7.11

Figur 7.12

Figur 7.13

Vedlegg 8
Protokoll med Pensjonistforbundet og Samarbeidsforumet av funksjonshemmedes organisasjoner fra møtene 19. og 20. mai 2021

Figur 8.1

Figur 8.2

Figur 8.3

Figur 8.4

Figur 8.5

Figur 8.6

Figur 8.7

Figur 8.8

Figur 8.9

Vedlegg 9
Tabeller

Tabell 9.1 Oversikt over grunnbeløpet i folketrygden fra 1967

Størrelsen på grunnbeløpet

Gjennomsnittlig årlig grunnbeløp

Fra

Pr. år kr

Pr. md. kr

År

Beløp kr

1.01.1967

5 400

450,00

1967

5 400

1.01.1968

5 900

491,67

1968

5 900

1.01.1969

6 400

533,33

1969

6 400

1.01.1970

6 800

566,67

1970

6 800

1.01.1971

7 200

600,00

1.05.1971

7 500

625,00

1971

7 400

1.01.1972

7 900

658,33

1972

7 900

1.01.1973

8 500

708,33

1973

8 500

1.01.1974

9 200

766,67

1.05.1974

9 700

808,33

1974

9 533

1.01.1975

10 400

866,67

1.05.1975

11 000

916,67

1975

10 800

1.01.1976

11 800

983,33

1.05.1976

12 100

1 008,33

1976

12 000

1.01.1977

13 100

1 091,67

1.05.1977

13 400

1 116,67

1.12.1977

14 400

1 200,00

1977

13 383

1.07.1978

14 700

1 225,00

1978

14 550

1.01.1979

15 200

1 266,67

1979

15 200

1.01.1980

16 100

1 341,67

1.05.1980

16 900

1 408,33

1980

16 633

1.01.1981

17 400

1 450,00

1.05.1981

19 100

1 591,67

1.10.1981

19 600

1 633,33

1981

18 658

1.05.1982

21 200

1 766,67

1982

20 667

1.01.1983

21 800

1 816,67

1.05.1983

22 600

1 883,33

1983

22 333

1.05.1984

24 200

2 016,67

1984

23 667

1.05.1985

25 900

2 158,33

1985

25 333

1.01.1986

26 300

2 191,67

1.05.1986

28 000

2 333,33

1986

27 433

1.05.1987

29 900

2 491,67

1987

29 267

1.01.1988

30 400

2 533,33

1.04.1988

31 000

2 583,33

1988

30 850

1.04.1989

32 700

2 725,00

1989

32 275

1.05.1990

34 000

2 833,33

1.12.1990

34 100

2 841,67

1990

33 575

1.05.1991

35 500

2 958,33

1991

35 033

1.05.1992

36 500

3 041,67

1992

36 167

1.05.1993

37 300

3 108,33

1993

37 033

1.05.1994

38 080

3 173,33

1994

37 820

1.05.1995

39 230

3 269,17

1995

38 847

1.05.1996

41 000

3 416,67

1996

40 410

1.05.1997

42 500

3 541,67

1997

42 000

1.05.1998

45 370

3 780,83

1998

44 413

1.05.1999

46 950

3 912,50

1999

46 423

1.05.2000

49 090

4 090,83

2000

48 377

1.05.2001

51 360

4 280,00

2001

50 603

1.05.2002

54 170

4 514,17

2002

53 233

1.05.2003

56 861

4 738,42

2003

55 964

1.05.2004

58 778

4 898,17

2004

58 139

1.05.2005

60 699

5 058,25

2005

60 059

1.05.2006

62 892

5 241,00

2006

62 161

1.05.2007

66 812

5 567,67

2007

65 505

1.05.2008

70 256

5 854,67

2008

69 108

1.05.2009

72 881

6 073,42

2009

72 006

1.05.2010

75 641

6 303,42

2010

74 721

1.05.2011

79 216

6 601,33

2011

78 024

1.05.2012

82 122

6 843,50

2012

81 153

1.05.2013

85 245

7 103,75

2013

84 204

1.05.2014

88 370

7 364,16

2014

87 328

1.05.2015

90 068

7 505,67

2015

89 502

1.05.2016

92 576

7 714,67

2016

91 740

1.05.2017

93 634

7 802,83

2017

93 281

1.05.2018

96 883

8 073,58

2018

95 800

1.05.2019

99 858

8 321,50

2019

98 866

01.05.2020

101 351

8445,92

2020

100 853

01.05.2021

106 399

8 866,58

2021

104 716

Tabell 9.2 Utviklingen av folketrygdens minsteytelse for alderspensjonister, uføretrygdede og unge uføre i perioden 1.05.1992–30.04.2022 i kroner

Minste pensjonsnivå

Alderspensjonist

Uføretrygdet

Enslige Pr. år

Ektepar Pr. år

Enslige Pr. år

Ektepar Pr. år

Enslige unge uføre Pr. år

1.05.92–30.04.93

58 583

94 752

58 583

94 752

87 096

1.05.93–31.12.93

59 868

96 816

59 868

96 816

88 992

1.01.94–30.04.94

59 868

101 088¹

59 868

101 088¹

88 991

1.05.94–31.12.94

61 116

103 200

61 116

103 200

90 852

1.01.95–30.04.95²

61 512

103 992

61 512

103 992

90 852

1.05.95–30.04.96

63 372

107 136

63 372

107 136

93 600

1.05.96–30.04.97

66 240

111 984

66 240

111 984

97 836

1.05.97–30.04.98³

69 360

117 456

69 360

117 456

101 412

1.05.98–30.04.99⁴

81 360

140 040

81 360

140 040

108 252

1.05.99–30.04.00

84 204

144 912

84 204

144 912

112 032

1.05.00–30.04.01

88 032

151 512

88 032

151 512

117 132

1.05.01–30.04.02

92 100

158 520

92 100

158 520

122 544

1.05.02–30.04.03

97 140

167 208

97 140

167 208

129 252

1.05.03–30.04.04

101 964

181 200⁵

101 964

181 200⁵

135 660

1.05.04–30.04.05

105 408

190 248⁶

105 408

190 248⁶

140 244

1.05.05–30.04.06

108 852

199 512⁷

108 852

199 512⁷

144 828

1.05.06–30.04.07

112 788

206 712

112 788

206 712

150 060

1.05.07–30.04.08

119 820

219 600

119 820

219 600

159 420

1.05.08–30.04.09⁸

136 296

251 496

136 296

251 496

173 532⁹

1.05.09–30.04.10¹⁰

143 568

265 272

143 568

265 272

180 012

1.05.10–30.04.11¹¹

151 272

279 864

151 272

279 864

186 828

1.05.11–30.04.12¹²

157 639

291 644

158 424

293 088

195 660

1.05.12–30.04.13

162 615

300 850

164 256

303 864

202 848

1.05.13–30.04.14

167 963

310 744

170 496

315 408

210 564

1.05.14–31.12.14

173 274

320 570

176 736

326 976

218 268

1.01.15–30.04.15¹³

173 274

320 570

219 158

402 968

257 157

1.05.15–30.04.16

175 739

325 132

223 369

410 710

262 098

1.05.16–31.08.16

179 748

332 548

229 588

422 146

269 396

1.09.16–30.04.17¹⁴

183 748

341 530

229 588

431 404

269 396

1.05.17–31.08.17

184 766

343 422

232 212

426 972¹⁵

272 475

1.09.17–30.04.18¹⁶

188 766

345 422

232 212

426 972

272 475

1.05.18–30.04.19

194 192

355 350

240 270

441 786

281 930

1.05.19–31.08.19

198 818

363 816

247 648

455 352

290 587

1.09.19–30.04.20¹⁷

202 818

363 816

247 648

455 352

290 587

1.05.20–30.04.21¹⁸

208 690

367 174

251 350

462 160

294 931

1.05.2021–30.06.2021

218 717

384 816

263 870

485 180

309 621

1.07.2021–30.04.2022

223 717¹⁹

384 816

263 870

485 180

309 621

¹ Heving av sats for særtillegget for ektepar fra 1.01.1994. Ny sats 2 x 60,5 prosent av grunnbeløpet, dvs. dobbelt av ordinær sats og ny minstesats.

² Heving av sats for særtillegget fra 1.01.1995. Ordinær sats utgjorde 61,55 prosent av grunnbeløpet.

³ Heving av sats for særtillegget fra 1.05.1997. Ordinær sats utgjorde 63,2 prosent av grunnbeløpet (minstesats 57,5 pst).

⁴ Heving av sats for særtillegget fra 1.05.1998. Ordinær sats utgjorde 79,33 prosent av grunnbeløpet, mens minstesats er 74 prosent av grunnbeløpet.

⁵ Grunnpensjonen for ektepar økte fra 0,75 G til 0,8 G fra 1.05.2003.

⁶ Grunnpensjonen for ektepar økte til 0,825 G fra 1.05.2004.

⁷ Grunnpensjonen for ektepar økte til 0,85 G fra 1.05.2005.

⁸ Ordinær sats for særtillegget økte til 94 prosent av grunnbeløpet fra 1.05.2008.

⁹ De medregnede framtidige pensjonspoengene for unge uføre ble hevet fra 3,30 til 3,50 fra 1.05.2008.

¹⁰ Ordinær sats for særtillegget økte til 97 prosent av grunnbeløpet fra 1.05.2009.

¹¹ Ordinær sats for særtillegget økte til 100 prosent av grunnbeløpet fra 1.05.2010.

¹² Fra og med 1.05.2011 er satsene for minste pensjonsnivå for alderspensjonister regulert i samsvar med lønnsveksten og deretter justert for effekten av levealdersjusteringen, mens minstepensjon for uførepensjonister er regulert i samsvar med grunnbeløpet (lønnsveksten). Et ektepar med alderspensjon er sikret et samlet pensjonsnivå tilsvarende to ganger ordinær sats.

¹³ Fra 1.01.2015 er uførepensjon endret til uføretrygd og blir skattlagt som lønn. For å videreføre nivået etter skatt, er minstesatsene økt. Minstesatsen for gifte og samboende er 2,28 G (ordinær sats) og for enslige 2,48 G (høy sats). For unge uføre er minstesatsene henholdsvis 2,66 G og 2,91 G.

¹⁴ Fra 1.09.2016 økte grunnpensjonen til gifte og samboende pensjonister fra 0,85 G til 0,90 G. Lav og ordinær sats for minste pensjonsnivå for alderspensjonister økte, og det ble innført en ny, særskilt sats for enslige alderspensjonister. Minste årlige ytelse for gifte og samboende uføretrygdede er økt til 2,33 G dersom vedkommende mottar uføretrygd som er en omregnet uførepensjon.

¹⁵ Minstesatsen for gifte og samboende uføretrygdede med uføretrygd som er en omregnet uførepensjon er 2,33 G = 436 334 kroner fra 1.05.2017 (ingen endring fra 1.09.2017).

¹⁶ Fra 1.09.2017 økte alle satsene for minste pensjonsnivå for alderspensjonister.

¹⁷ Fra 1.09.2019 økte minste pensjonsnivå særskilt sats etter sjette ledd bokstav a.

¹⁸ Med virkning fra 1.05.2020 økte minste pensjonsnivå særskilt sats etter sjette ledd bokstav a med 4 000 kroner.

¹⁹ Fra 1.07.2021 øker minste pensjonsnivå særksilt sats etter sjette ledd bokstav a.

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 9.3 Minsteytelse (årlig gjennomsnitt) for enslige og ektepar og grunnbeløpet (årlig gjennomsnitt). Endring i realverdien. 1970–2020

Endring i realverdi fra året før

Minsteytelse uføretrygd

Minste pensjonsnivå alderspensjon

Gj.sn. grunnbeløp kr

Minsteytelse uføretrygd

Minste pensjonsnivå alderspensjon

År

Enslig

Ektepar³

Enslig

Ektepar

Enslig prosent

Ektepar prosent

Enslig prosent

Ektepar prosent

Gj.sn. grunnbeløp

1970

7 810

11 970

7 810

11 970

6 800

-

-

-

-

-

1971

8 900

13 850

8 900

13 850

7 400

6,8

8,4

6,8

8,4

2,0

1972

9 664

15 023

9 664

15 023

7 900

1,7

1,6

1,7

1,6

-0,0

1973

10 445

16 220

10 445

16 220

8 500

0,2

0,1

0,2

0,1

-0,2

1974

11 655

18 101

11 655

18 101

9 533

2,3

2,3

2,3

2,3

2,8

1975

13 308

20 696

13 308

20 696

10 800

2,3

2,4

2,3

2,4

1,5

1976

15 363

24 215

15 363

24 215

12 000

5,6

7,0

5,6

7,0

1,6

1977

17 770

28 331

17 770

28 331

13 383

5,9

7,1

5,9

7,1

2,1

1978

20 228

32 760

20 228

32 760

14 550

5,3

6,9

5,3

6,9

0,6

1979

21 780

35 406

21 780

35 406

15 200

2,9

3,3

2,9

3,3

-0,1

1980

24 345

39 339

24 345

39 339

16 633

0,7

0,1

0,7

0,1

-1,5

1981

27 882

45 066

27 882

45 066

18 658

1,0

1,0

1,0

1,0

-1,1

1982

31 228

50 633

31 228

50 633

20 667

0,5

0,9

0,5

0,9

-0,6

1983

34 153

55 248

34 153

55 248

22 333

0,8

0,6

0,8

0,6

-0,4

1984

36 516

59 056

36 516

59 056

23 667

0,5

0,5

0,5

0,5

-0,4

1985

39 220

63 496

39 220

63 496

25 333

1,7

1,8

1,7

1,8

1,3

1986

42 884

69 196

42 884

69 196

27 433

2,1

1,7

2,1

1,7

1,1

1987

45 724

73 776

45 724

73 776

29 267

-2,0

-2,0

-2,0

-2,0

-1,9

1988

48 786

78 966

48 786

78 966

30 850

0,0

0,4

0,0

0,4

-1,2

1989

51 174

82 896

51 174

82 896

32 275

0,3

0,4

0,3

0,4

0,1

1990

53 438

86 652

53 438

86 652

33 575

0,3

0,4

0,3

0,4

-0,1

1991

56 112

90 840

56 112

90 840

35 033

1,5

1,3

1,5

1,3

0,8

1992

58 048

93 890

58 048

93 890

36 167

1,1

1,0

1,1

1,0

0,9

1993

59 440

96 128

59 440

96 128

37 033

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

1994

60 700

102 496

60 700

102 496

37 820

0,7

5,1

0,7

5,1

0,7

1995

62 752

106 088

62 752

106 088

38 847

0,9

1,0

0,9

1,0

0,2

1996

65 284

110 368

65 284

110 368

40 410

2,8

2,8

2,8

2,8

2,8

1997

68 320

115 632

68 320

115 632

42 000

2,0

2,1

2,0

2,1

1,3

1998

77 360

132 512

77 360

132 512

44 413

10,7

12,1

10,7

12,1

3,4

1999

83 256

143 288

83 256

143 288

46 423

5,2

5,7

5,2

5,7

2,2

2000

86 756

149 312

86 756

149 312

48 377

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

2001

90 744

156 184

90 744

156 184

50 603

1,5

1,5

1,5

1,5

1,5

2002

95 460

164 312

95 460

164 312

53 233

3,9

3,9

3,9

3,9

3,9

2003

100 356

176 536

100 356

176 536

55 964

2,6

4,9

2,6

4,9

2,6

2004

104 260

187 232

104 260

187 232

58 139

3,4

5,6

3,4

5,6

3,4

2005

107 704

196 424

107 704

196 424

60 059

1,7

3,3

1,7

3,3

1,7

2006

111 476

204 312

111 476

204 312

62 161

1,2

1,7

1,2

1,7

1,2

2007

117 476

215 304

117 476

215 304

65 505

4,6

4,6

4,6

4,6

4,6

2008

130 804

240 864

130 804

240 864

69 108

7,3

7,8

7,3

7,8

1,6

2009

141 144

260 680

141 144

260 680

72 006

5,7

6,0

5,7

6,0

2,0

2010

148 704

275 000

148 704

275 000

74 721

2,8

3,0

2,8

3,0

1,3

2011

156 040

288 680

155 517

287 717

78 024

3,6

3,6

3,2

3,3

3,1

2012

162 312

300 272

160 956

297 781

81 153

3,4

3,4

2,8

2,8

3,3

2013

168 416

311 560

166 180

307 446

84 204

1,6

1,6

1,1

1,1

1,6

2014

174 656

323 120

171 504

317 295

87 328

1,6

1,6

1,1

1,1

1,6

2015¹

221 965

408 129

174 917

323 611

89 502

24,4

23,7

-0,1

-0,1

0,3

2016²

227 515

421 420

179 745

333 070

91 740

-1,1

-0,3

-0,8

-0,7

-1,1

2017

231 337

434 691

185 760

343 458

93 281

-0,2

1,3

1,5

1,3

-0,2

2018

237 584

446 427

192 383

352 040

95 800

0,0

0,0

0,8

-0,2

0,0

2019

245 189

460 717

198 609

360 994

98 866

1,0

1,0

1,0

0,3

1,0

2020

250 116

469 977

206 733

366 054

100 853

0,7

0,7

2,8⁴

0,1

0,7

¹ Fra 1.01.2015 er uførepensjon endret til uføretrygd og blir skattlagt som lønn. For å videreføre nivået etter skatt, er minstesatsene økt.

² Fra 1.09.2016 er minste årlige ytelse for gifte og samboende uføretrygdede økt til 2,33 G dersom vedkommende mottar uføretrygd som er en omregnet uførepensjon.

³ Som minstenivå uføre, ektepar er det benyttet en sats på 2,33 per person, nivået for de som ble uføre før 2015.

⁴ Inkluderer økningen på 4000 kroner med virkning fra 1. mai 2020.

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 9.4 Personer med pensjon/uføretrygd/overgangsstønad fra folketrygden

Pr. 31. desember 2018

Pr. 31. desember 2019

Pr. 31. desember 2020

Antall personer

Av dette med minsteytelse

I pst av alle

Antall personer

Av dette med minsteytelse

I pst av alle

Antall personer

Av dette med minsteytelse

I pst av alle

Alderspensjonister

937 447

144 649

15

958 822

146 727

15

981 448

138 247

14

Uføretrygd

339 245

76 867

23

352 197

81 936

23

357 563

84 733

24

Gjenlevende ektefeller

14 862

4 288

29

14 221

4 195

29

13 882

4 177

30

Tidligere familiepleiere

29

29

100

30

30

100

17

17

100

Ugifte forsørgere og skilte eller separerte forsørgere

11 129

11 129

100

10 446

10 446

100

10 727

10 727

100

I alt

1 302 712

236 962

18

1 335 716

243 334

18

1 363 637

237 901

17

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 9.5 Alders- og uførepensjonister med minsteytelse pr. 31.12.2020

Kvinner

Menn

I alt

Alderspensjonister i alt

118 083

20 164

138 247

67–69 år

4 270

1 891

6 161

70 år og over

113 813

18 273

132 086

Uførepensjonister i alt

59 097

25 636

84 733

Under 50 år

19 830

10 140

29 970

50–59 år

19 165

8 769

27 934

60–67 år

20 102

6 727

26 829

I alt

177 180

45 800

222 980

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 9.6 Alderspensjonister og uførepensjonister med full pensjon samt gjenlevende ektefeller med og uten tilleggspensjon pr. 31.12.2020

Bare pensjonister med full pensjon

Gjenlevende ektefeller med pensjon/overgangsstønad

I alt

Alderspensjonister med full pensjon

Uførepensjonister med full pensjon¹

Uten tilleggspensjon

24 295

307

24 602

Under 0,55G

81 570

7 770

89 340

0,55–0,60

7 468

552

8 020

0,60–0,80

37 529

1 709

39 238

0,80–1,00

56 483

1 324

57 807

1,00–1,50

213 063

1 811

214 874

1,50–2,00

256 657

413

257 070

Over 2,00G

287 444

287 444

I alt

964 509

288 438

13 886

1 266 833

¹ Ettersom uføretrygdede ikke lenger har tilleggspensjon som en del av uføretrygden, er det ikke mulig å fordele disse etter inndelingen i tabellen.

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 9.7 Personer med pensjonsgivende inntekt utover grunnbeløpet (unntatt personer som fikk godskrevet pensjonspoeng etter særregler for uføretrygdede) 1968–2019

Antall personer

I prosent av folketallet 17–69 år

År

Kvinner

Menn

I alt

Kvinner prosent

Menn prosent

1967

379 284

1 000 303

1 379 587

31,0

82,0

1970

406 912

1 000 262

1 407 174

32,7

80,3

1973

467 148

1 019 234

1 486 382

36,8

79,9

1975

506 236

1 034 142

1 540 378

39,4

79,9

1977

581 234

1 068 877

1 650 111

44,7

81,5

1978

616 895

1 074 064

1 690 959

47,2

81,3

1979

646 502

1 081 518

1 728 020

49,2

81,5

1980

677 229

1 096 561

1 773 790

51,2

82,1

1981

698 253

1 097 511

1 795 764

52,5

81,6

1982

710 012

1 083 001

1 793 013

53,1

79,9

1983

722 474

1 080 593

1 803 067

53,6

79,1

1984

745 200

1 087 816

1 833 016

53,0

79,1

1985

776 418

1 100 216

1 876 634

56,9

79,3

1986

812 883

1 122 975

1 935 858

59,1

80,2

1987

846 414

1 128 753

1 975 167

61,1

79,9

1988

861 669

1 128 573

1 990 242

61,8

79,1

1989

850 403

1 099 913

1 950 316

60,7

76,7

1990

856 668

1 089 392

1 946 060

61,0

75,8

1991

865 544

1 082 327

1 947 871

61,4

74,9

1992

872 979

1 079 078

1 952 057

61,7

74,3

1993

884 425

1 081 504

1 965 929

62,2

74,2

1994

900 904

1 099 311

2 000 215

63,2

75,2

1995

918 852

1 116 499

2 035 351

64,2

76,1

1996

935 019

1 132 310

2 067 329

65,0

76,9

1997

951 227

1 154 670

2 105 897

65,8

78,0

1998

971 935

1 117 106

2 089 041

66,8

79,0

1999

982 630

1 180 713

2 163 343

67,1

78,7

2000

993 640

1 184 738

2 178 378

67,5

78,4

2001

1 004 786

1 192 262

2 197 048

67,9

78,6

2002

1 042 390

1 217 940

2 260 330

69,9

79,7

2003

1 047 220

1 213 481

2 260 701

69,7

78,8

2004

1 055 298

1 220 056

2 275 354

69,6

78,6

2005

1 066 792

1 233 628

2 300 420

69,6

78,6

2006

1 091 040

1 268 836

2 359 876

70,3

79,7

2007

1 122 217

1 310 901

2 433 188

71,4

80,8

2008

1 156 258

1 354 359

2 510 617

72,4

81,8

2009

1 199 278

1 330 498

2 529 776

74,0

79,1

2010

1 434 603

1 546 340

2 980 943

76,6

80,1

2011

1 448 859

1 567 593

3 016 452

76,3

79,7

2012

1 464 198

1 587 510

3 051 708

76,0

79,4

2013

1 481 036

1 609 306

3 090 342

75,9

79,3

2014

1 496 259

1 628 947

3 125 206

75,8

79,3

2015

1 504 525

1 637 253

3 141 778

75,5

78,9

2016

1 512 527

1 644 105

3 156 632

75,2

78,5

2017

1 522 415

1 657 210

3 179 625

75,0

78,5

2018

1 530 967

1 672 206

3 203 173

74,9

78,7

2019

1 537 231

1 684 641

3 221 872

74,6

78,6

Opptjening 13–75 ble innført fra og med 1943-kullet, og gjaldt alle aldre 13–75 år først i 2018, da 1943-kullet fylte 75 år.

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 9.8 Utvikling av gjennomsnittlig pensjonspoeng for ikke-uføre 1967–2019

År

Kvinner

Menn

1967

1,88

3,55

1968

1,87

3,52

1969

1,84

3,49

1970

1,90

3,63

1971

1,96

3,82

1972

2,03

3,89

1973

2,08

3,96

1974

2,09

4,01

1975

2,19

4,14

1976

2,30

4,29

1977

2,26

4,30

1978

2,26

4,32

1979

2,23

4,29

1980

2,27

4,31

1981

2,31

4,30

1982

2,33

4,20

1983

2,36

4,25

1984

2,41

4,30

1985

2,46

4,36

1986

2,53

4,40

1987

2,69

4,60

1988

2,74

4,64

1989

2,77

4,54

1990

2,88

4,61

1991

2,95

4,61

1992

2,92

4,25

1993

2,95

4,24

1994

2,99

4,27

1995

3,02

4,30

1996

3,06

4,32

1997

3,10

4,37

1998

3,13

4,41

1999

3,18

4,42

2000

3,19

4,41

2001

3,22

4,43

2002

3,21

4,39

2003

3,20

4,32

2004

3,18

4,28

2005

3,20

4,28

2006

3,24

4,31

2007

3,27

4,34

2008

3,32

4,35

2009

3,30

4,33

2010

3,71

4,66

2011

3,71

4,63

2012

3,72

4,64

2013

3,73

4,63

2014

3,71

4,59

2015

3,73

4,58

2016

3,74

4,54

2017

3,78

4,55

2018

3,80

4,56

2019

3,83

4,58

¹ Det er ikke tatt hensyn til at en del av personene i tallgrunnlaget er født i 1963 og senere, og dermed bare omfattes av nye opptjeningsregler

Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Fotnoter

1)

SAKO-samarbeidet er en samarbeidskomité bestående av LO-Stats Pensjonistutvalg, Telepensjonistenes Landsforbund, Fagforbundets sentrale pensjonistutvalg, Postens Pensjonistforbund, Politiets Pensjonistforbund, Jernbanepensjonistenes Forbund og Statens vegvesens pensjonistforbund.