Prop. 38 S

(2012–2013)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

SAS AB – deltagelse i trekkfasilitet

Tilråding fra Nærings- og handelsdepartementet 16. november 2012, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Stoltenberg II)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Innledning og sammendrag

SAS presenterte 12. november 2012 en ny forretningsplan, 4XNG (4 Excellence Next Generation). Planen innebærer blant annet store kostnadsreduksjoner og skal ifølge selskapet skape bærekraftig lønnsomhet. En vellykket gjennomføring av planen er sentral for å unngå en meget utfordrende situasjon for selskapet. De fleste kostnadsbesparelsene skal være gjennomført innen 2014. Planen innebærer omfattende tiltak, herunder at det inngås nye kollektive overenskomster med de ansatte, at SAS’ administrasjon sentraliseres og reduseres og at flere eiendeler selges.

Selskapet forventer å kunne gjennomføre planen uten å måtte ta opp nye lån. Det har imidlertid behov for å fornye en eksisterende kredittfasilitet som kan trekkes på dersom likviditeten i en periode skulle komme under press. Styret i SAS har på den bakgrunnen henvendt seg til den norske, svenske og danske staten, KAW[1] samt flere banker med forslag om at disse deltar i å etablere en slik trekkfasilitet for SAS.

Trekkfasiliteten er et tilsagn om lån på visse vilkår. SAS er kommet til enighet med syv banker, KAW og de statlige eierne om vilkårene for en slik fasilitet på opp til 3,5 mrd. svenske kroner. Den norske statens andel vil ved full utnyttelse være 500,5 mill. svenske kroner eller om lag 425 mill. norske kroner etter valutakursen 12. november 2012. Statlig deltagelse vil være betinget av Stortingets godkjennelse.

Departementet anser at deltagelse i en slik trekkfasilitet kan forventes å gi en markedsmessig avkastning. Trekkfasiliteten er nødvendig for å kunne gå videre med selskapets nye forretningsplan som tar sikte på å bedre lønnsomheten i SAS. Dette vil igjen kunne øke muligheten for å finne en strategisk partner for SAS og dermed legge til rette for et statlig nedsalg i selskapet. Det legges i proposisjonen frem forslag om at Nærings- og handelsdepartementet gis fullmakt til å delta som lånegiver i en slik fasilitet.

2 Om SAS AB

SAS AB har som hovedformål å tilby konkurransedyktig passasjertrafikk med utgangspunkt i hjemmemarkedet i Nord-Europa. SAS fraktet ca 27 mill. passasjerer mellom 128 destinasjoner i 2011. Ved utgangen av 2011 hadde konsernet om lag 15 000 ansatte, ca. 1/3 av disse i Norge. Den norske staten ved Nærings- og handelsdepartementet eier 14,3 pst av aksjene i selskapet.

Selskapet har i flere år hatt svake økonomiske resultater. I 2011 fikk konsernet et underskudd på 1,7 mrd. svenske kroner mot et underskudd på 2,2 mrd. svenske kroner året før og 2,9 mrd. svenske kroner i 2009. Resultatet for 2011 ble påvirket av store engangsposter, særlig nedskrivinger av utestående lån på 1,7 mrd. svenske kroner etter konkurs i Spanair. Underliggende resultat for 2011 ble svakt positivt, på 94 mill. svenske kroner, en forbedring på 538 mill. svenske kroner fra året før. Statens mål med eierskapet i SAS er rent forretningsmessig, jf. Meld. St. 13 (2010-2011) Aktivt eierskap og Innst. 392 S (2010–2011).

Økonomiske hovedtall og nøkkeltall for SAS AB (beløp i millioner svenske kroner

Resultatregnskap

2011

2010

Driftsinntekter

41 412

41 070

Driftsresultat

646

-1 939

Resultat før skatt

-1 629

-3 069

Årsresultat

-1 687

-2 218

Balanse

Anleggsmidler

29 883

30 591

Omløpsmidler

9 302

11 234

Sum eiendeler

39 185

41 825

Egenkapital

12 433

14 438

Sum gjeld og forpliktelser

26 752

27 387

Sum egenkapital og gjeld

39 185

41 825

3 SAS’ utvikling og utfordringer de senere årene

Skandinavisk og internasjonal luftfart har i lengre tid vært preget av sterk konkurranse. I de seneste årene er etterspørselen redusert, blant annet som følge av finanskrise og makroøkonomisk usikkerhet. Dette har rammet SAS, spesielt ved at mange forretningsreisende har valgt rimeligere billetter. SAS har dessuten vært preget av høye og lite fleksible kostnader og av en relativt høy gjeldsgrad sammenlignet med flere konkurrenter.

Styret i SAS lanserte i juni 2007 en strategi, Strategy 2011, for å etablere konsernet som et mer konkurransedyktig flyselskap. Flere forhold forsinket gjennomføringen av planen, herunder uroen som rammet den globale økonomien i 2008 og som førte med seg en betydelig reduksjon i antall passasjerer og økt prispress. Dette, kombinert med høye kostnader, gjeld og svekket egenkapitalandel, var medvirkende til at SAS mot slutten av 2008 fikk finansielle utfordringer.

Styret lanserte på denne bakgrunnen forretningsplanen Core SAS som la opp til kostnadsreduksjoner på om lag 5,3 mrd. svenske kroner. Planen innebar også en oppkapitalisering gjennom en kapitalutvidelse på om lag 6 mrd. svenske kroner våren 2009. Staten deltok her på linje med den danske og svenske staten og KAW med sin proratariske andel. Staten tegnet seg for aksjer i kapitalutvidelsen til en verdi av 710 mill. norske kroner, jf. St.prp. nr. 41 (2008–2009) SAS AB – statens deltakelse i kapitalforhøyelse og Innst. S. nr. 161 (2008–2009).

SAS’ inntekter utviklet seg klart svakere enn det som lå til grunn for planen. Dette kom i hovedsak av at den økonomiske nedgangen i flere land ble dypere og lengre enn hva man hadde forutsatt. Da det ble klart at inntektssvikten ville bli betydelig, annonserte selskapet ytterligere kostnadsprogrammer. SAS reforhandlet også sine lån. Selskapet ble i 2009 nedgradert av kredittvurderingsbyrået Moody’s med ett steg til B3. Konsernet fikk i denne perioden behov for likviditet til å gjennomføre nødvendige omstillinger. Styret foreslo på den bakgrunnen i 2010 en ny egenkapitalutvidelse. Som grunnlag for denne kapitalutvidelsen la styret frem tiltak som skulle øke de årlige kostnadsreduksjonene fra Core SAS fra 5,3 til 7,8 mrd. svenske kroner. Staten deltok her igjen på linje med den danske staten, den svenske staten og KAW med sin proratariske andel og tegnet seg for nye aksjer til 583 mill. norske kroner, jf. Prop. 79 S (2009-2010) SAS AB – statens deltakelse i kapitalforhøyelse og Innst. 200 S (2009–2010).

Gjennom egenkapitalutvidelsene i 2009 og 2010 har aksjonærene i SAS bidratt med om lag 11 mrd. svenske kroner i ny kapital.

Som vilkår for deltagelse i egenkapitalutvidelsen i 2010 stilte staten krav om ytterligere kostnadsreduksjoner og at selskapet fikk på plass en langsiktig refinansiering av obligasjonslån på om lag 2 mrd. svenske kroner. Styret ba i den sammenhengen i 2010 generalforsamlingen om fullmakt til å benytte et konvertibelt obligasjonslån som element i refinansieringen. Departementet stemte for dette på generalforsamlingen, jf. Prop. 89 S (2009-2010) SAS AB - konvertibelt obligasjonslån og Innst. 199 S (2009–2010). SAS innhentet våren 2010 et obligasjonslån på 1,6 mrd. svenske kroner. Ved evt. fremtidig konvertering av dette til aksjekapital kan statens eierandel reduseres med om lag 1,5 prosentpoeng og den samlede statlige eierandelen (Danmark, Sverige og Norge) fra 50 prosent ned mot 45 prosent. Dette vil først kunne skje i 2015. Med dagens aksjekursnivå er dette lite sannsynlig.

Våren 2011 vurderte selskapets ledelse det slik at SAS kunne forvente å oppnå lavere rentekostnader og lengre løpetider ved å utstede nye konvertible lån ved planlagt refinansiering av gjeld, for eksempel i stedet for ordinære obligasjonslån. Regjeringen foreslo i Prop. 145 S (2010-2011) SAS AB - konvertible obligasjonslån, jf. Innst. 48 S (2011–2012) at NHD skulle få fullmakt til å stemme for et evt. forslag om å gi styret i SAS fullmakt til å ta opp slike lån, så lenge det samlet sett ikke kunne bringe statens eierandel under 10 prosent dersom alle slike lån ble konvertert. Opptak av slike lån krever i det enkelte tilfelle vedtak i generalforsamlingen etter forslag fra styret. Det er så langt ikke blitt fremmet forslag om adgang til å ta opp flere konvertible lån.

SAS anslår at det gjennom kostnadsprogrammet Core SAS har redusert sine kostnader med ca. 7,6 mrd. svenske kroner ved utgangen av 2011. De resterende 0,2 mrd. svenske kroner i planlagte kostnadsreduksjoner fra Core SAS ble overført til det nye 4 Excellence-programmet som ble lansert i september 2011. 4 Excellence skal blant annet gi reduksjon i enhetskostnader med 3-5 prosent pr. år og 5 mrd. svenske kroner i totale resultateffekter.

På tross av betydelige omstillinger og kostnadsreduksjoner er SAS’ kostnadsnivå fortsatt høyt og lite fleksibelt sammenlignet med mange av selskapets konkurrenter. De oppnådde besparelsene har ikke vært tilstrekkelige til å veie opp for blant annet høye drivstoffpriser og fallende billettpriser. Selskapet har store løpende utgifter til blant annet lønninger og drivstoff. Selskapets inntekter skal i tillegg dekke renter og avdrag på lån og bidra til å bygge finansiell beredskap for å kunne møte uforutsette hendelser.

Styret i SAS har på denne bakgrunnen lansert den nye forretningsplanen 4XNG, der målsetningen er å styrke selskapets lønnsomhet betydelig. Planen forutsetter blant annet at det kan etableres en ny og tilstrekkelig stor beredskapsfasilitet.

4 Nærmere om den nye forretningsplanen 4XNG

SAS presenterte sin nye forretningsplan 12. november 2012.

Gjennom planen skal selskapets resultat før skatt årlig forbedres med om lag 3,0 mrd. svenske kroner fra og med regnskapsåret 2013/14[2] . I tillegg skal planlagte salg av eiendeler styrke likviditeten med om lag tre mrd. svenske kroner. Planen innebærer overgang til innskuddspensjon for grupper av ansatte som ikke allerede er på en slik ordning. Dette vil redusere usikkerheten knyttet til selskapets pensjonskostnader og den regnskapsmessige effekten av nye regnskapsregler for føring av eksisterende pensjonsforpliktelser. Planen skal gi selskapet en lavere og mer fleksibel kostnadsstruktur, tilfredsstillende lønnsomhet og konkurransedyktighet innen 2015. Gjennomføring av planen skal muliggjøre en videreutvikling og styrking av SAS og skal gjøre selskapet mer attraktivt både for strategiske partnere og i lånemarkedet. Det siste er nødvendig for å refinansiere obligasjonsgjeld og for å finansiere kjøp av nye fly.

Planen har følgende hovedelementer:

Sentralisering av administrative funksjoner. Det gjennomføres betydelige reduksjoner i administrasjonen som i all hovedsak samles i Stockholm. Kun nødvendige lokale administrative funksjoner beholdes i Norge og Danmark. Det legges opp til å avvikle om lag 800 stillinger, rundt 250 av disse er administrative stillinger i Norge. I tillegg kan det skje ytterligere nedbemanninger i Norge i forbindelse med outsourcing av call center.

Nye kollektive overenskomster og markedstilpassede lønns- og arbeidsvilkår. SAS ønsker fortsatt å basere seg på skandinaviske flymannskaper som er ansatt i SAS, men det vil kreve grunnleggende endringer i overenskomstene.

Nye pensjonsvilkår. Planen inneholder endringer i de fleste ansattes pensjonsvilkår fra ytelsesbaserte ordninger til innskuddspensjon.

Outsourcing og salg av virksomheter. Det skal gjennomføres flere salg, blant annet av fast eiendom, SAS bakketjenester og det heleide datterselskapet Widerøe Flyveselskap AS. Flere funksjoner vil bli vurdert outsourcet.

I alt vil om lag 60 prosent, eller vel 3000, av SAS sine ansatte i Norge kunne miste sitt ansettelsesforhold i SAS som følge av overtallighet, outsourcing eller salg av virksomhet.

Styret gir uttrykk for at SAS også i fremtiden skal være et såkalt ”premium brand” og en stor aktør i Skandinavia. Dette innebærer at man gjennom flere virkemidler legger opp til fortsatt å kunne be om en noe høyere billettpris enn den enkelte konkurrenter tar. Planen skal imidlertid sette SAS i stand til å konkurrere på skandinavisk-baserte vilkår. I motsetning til de tidligere planene er 4XNG basert på en forventning om ytterligere fall i billettprisene. På sikt skal selskapet bli i stand til å øke produksjonen av tjenester og kunne investere i nye og flere fly.

Styrking av selskapets finansielle situasjon er et viktig element av planen. Dette skjer blant annet gjennom salg av virksomheter og streng styring av kontantstrømmen. I tillegg er det ifølge styret nødvendig med en tilstrekkelig finansiell beredskapsfasilitet til for eksempel å kunne møte uforutsette hendelser.

5 Nærmere om den foreslåtte trekkfasiliteten

Nærings- og handelsdepartementet foreslår gjennom denne proposisjonen at den norske staten sammen med de andre statlige eierne, KAW og syv banker på bestemte vilkår skal bidra til å sikre SAS nødvendig beredskapslikviditet til å gjennomføre forretningsplanen.

Det er oppnådd enighet om å stille en kredittfasilitet på i alt 3,5 mrd. svenske kroner til rådighet for selskapet. Statene bidrar med 50 prosent. Den norske statens andel i trekkfasiliteten er på 500,5 mill. svenske kroner.

Den foreslåtte kredittfasiliteten er en refinansiering av SAS’ eksisterende fasilitet samt bilaterale kredittlinjer. Den er et tilsagn om lån på bestemte vilkår og ikke et kapitaltilskudd. Trekkfasiliteten har likhetstrekk med en kassekreditt: Den vil ikke nødvendigvis benyttes, men skal gi sikkerhet for at SAS i likviditetsmessig tunge perioder, for eksempel ved uforutsette hendelser, har tilgjengelig likviditet til å fortsette driften. Selskapet gir uttrykk for at fasiliteten trolig ikke vil måtte trekkes på.

Fasiliteten vil være en beredskapsfasilitet, der SAS kan trekke lån i ulike valutaer, og hvor långiverne bidrar med sin pro rata-andel av de enkelte lånene. Selskapet kan foreta tilbakebetalinger og be om nye trekk i fasilitetens løpetid. I tråd med rammeavtalen som ligger til grunn for statenes beslutning om fasiliteten, deltar statene på like vilkår med bankene, vilkår som for øvrig følger markedspraksis for denne typen avtaler.

Av rammeavtalen fremgår blant annet at:

kredittfasiliteten løper frem til 31. mars 2015.

SAS betaler for kredittfasiliteten gjennom (i) et såkalt upfront gebyr, (ii) et gebyr for den utrukne andelen av fasiliteten, (iii) rente dersom det trekkes på fasiliteten og (iv) et såkalt exitgebyr når fasiliteten utløper.

for å kunne trekke på kredittfasiliteten må SAS oppfylle en rekke vilkår (covenants), herunder visse finansielle nøkkeltall som må oppfylles regelmessig.

SAS stiller sikkerhet for deler av den eksponeringen som lånegiverne får ved trekk på fasiliteten.

flere eiendeler, herunder Widerøe, skal selges.

SAS forpliktes til løpende å informere lånegiverne om en rekke forhold vedrørende for eksempel implementeringen av 4XNG-planen.

avtalen opphører dersom den viser seg å være i brudd med statsstøtteregelverket.

Flere betingelser skal være oppfylt før SAS får tilgang til kredittfasiliteten. Det er forutsatt at selskapet har inngått nye kollektive overenskomster med de ansatte som gir kostnadsbesparelser minst tilsvarende de som er forutsatt i 4XNG-planen. Som en del av dette vil det før undertegning av avtalen om en kredittfasilitet kreves bekreftelse fra en uavhengig part på at de nye overenskomstene som inngås gir de innsparingene som planen legger til grunn. Videre er det satt som betingelse at det oppnås parlamentarisk godkjennelse i hver av de tre statene. Det er også en forutsetning at alle parter skal ha tiltrådt avtalegrunnlaget for kredittfasiliteten senest 20. desember 2012.

6 Vurdering fra de andre statene

Regjeringen forutsetter at eierdisposisjoner i SAS skjer i dialog med de statlige eierne i Danmark og Sverige i tråd med tradisjonen for nordisk samarbeid når det gjelder eierskapet i SAS. Både den danske og svenske regjering har gitt uttrykk for at de er positive til å delta i trekkfasiliteten. Som i Norge er statlig deltagelse i fasiliteten også i Danmark og Sverige betinget av parlamentarisk godkjennelse.

7 Rådgivning

De tre statene engasjerte i fellesskap tidlig i 2012 den internasjonale investeringsbanken Goldman Sachs til å gi råd knyttet til statenes eierskap i SAS, herunder en vurdering av den nye forretningsplanen. Goldman Sachs har også gitt råd og praktisk bistand i forbindelse med etableringen av kredittfasiliteten. Departementet har i tillegg hatt juridisk bistand fra Wiersholm advokatfirma AS, blant annet i sitt arbeid med å vurdere situasjonen i SAS og deltagelse i kredittfasiliteten.

Statene har innhentet en erklæring fra den internasjonale investeringsbanken Citigroup Global Markets Limited (Citi) på om deltagelse i lånefasiliteten kan sies å være på kommersielle vilkår samt av SAS sine muligheter for refinansiering i 2015 når fasiliteten skal forfalle. Citi konkluderer med at en privat investor som er i en lignende situasjon som statene kunne ha deltatt i trekkfasiliteten på lignende vilkår. Dette støttes av at KAW og bankene deltar i den nye trekkfasiliteten. Samtidig mener Citi at SAS kan få tilgang til gjeldsfinansiering i markedene i 2015, gitt at den nye forretningsplanen gjennomføres samt at det ikke skjer noen klar negativ endring i markedet for finansiering av flyselskaper. Citi har ikke foretatt noen selvstendig vurdering av forretningsplanen, men har lagt til grunn at denne gjennomføres i tråd med forutsetningene.

8 Departementets vurderinger

Den økonomiske utviklingen i SAS de senere årene har ikke vært tilfredsstillende. Selskapet står overfor betydelige utfordringer, blant annet som følge av hard konkurranse i bransjen, svak økonomisk utvikling globalt, store pensjonsforpliktelser, et høyt og lite fleksibelt kostnadsnivå samt en flyflåte som etter hvert bør fornyes. SAS har gjennom Core SAS og senest 4 Excellence, som ble introdusert i fjor, oppnådd betydelige kostnadsreduksjoner. Disse har imidlertid ikke vært tilstrekkelige til å veie opp for blant annet høye drivstoffpriser og fallende billettpriser.

Styret og ledelsen har lansert en ny forretningsplan, 4XNG, som de mener vil gi SAS et godt utgangspunkt for å håndtere utfordringene og skape et lønnsomt selskap innen 2015. Departementet er som eier i utgangspunktet positiv til tiltak som styrker lønnsomheten i SAS. Planen synes som et seriøst forsøk på å restrukturere selskapet og kan, dersom den lykkes, forventes å gi betydelige resultatforbedringer.

Det er flere usikkerhetsmomenter som kan redusere effekten av planen og svekke muligheten for at SAS i 2015 når målet om tilstrekkelig lønnsom drift slik at de kan finansiere seg i markedet. Dette kan være midlertidig inntektssvikt, at likviditet ikke blir frigitt gjennom salg av eiendeler, at nye overenskomster for å realisere kostnadsreduksjoner ikke kommer på plass eller at selskapet ikke opprettholder sin finansielle beredskap. De enkelte elementene i planen henger derfor sammen og utgjør et hele.

Rammeavtalen legger opp til at kredittfasiliteten kan bortfalle før 2015 dersom SAS ikke oppfyller en rekke vilkår underveis. Selskapet vil da kunne befinne seg i samme krevende situasjon som i dag.

Styret i SAS henvendte seg tidligere i år til de statlige eierne, KAW og de bankene som deltar i dagens kredittfasilitet for selskapet, med et forslag om å delta i en ny finansiell fasilitet som en del av den nye forretningsplanen 4XNG. Fasiliteten skulle være tilgjengelig ut første kvartal i 2015 og ville bidra til å sikre SAS den nødvendige finansielle beredskapen til å gjennomføre forretningsplanen.

Den foreslåtte lånefasiliteten er strukturert med henblikk på å balansere SAS sitt behov for tilgjengelig kapital som beredskap og lånegivernes behov for en stram struktur som legger press på SAS til å gjennomføre forretningsplanen. En konsekvent gjennomføring av planen vil redusere behov for trekk under fasiliteten og dermed også lånegivernes risiko. Fasiliteten vil bli gitt på markedsmessige vilkår. Som ved ethvert lån foreligger det en tapsrisiko dersom det trekkes på fasiliteten. Tapsrisikoen er redusert gjennom markedsmessige stramme lånevilkår, krav til pantesikkerhet og risikojustert rente. Det er en grunnleggende forutsetning for etableringen av den nye kredittfasiliteten at det er inngått nye kollektive overenskomster med de ansattes organisasjoner.

Regjeringen har i forhandlingene med partene i låneavtalen satt som betingelse for sin deltagelse at det er stramme vilkår både for etablering av og trekk på lånerammen, at deltagelse skjer på like vilkår med de andre deltagerne og at det foreligger en erklæring fra en uavhengig finansiell rådgiver på at statens deltagelse kan sies å være markedsmessig. Regjeringen anser disse forutsetningene som oppfylt. Det forutsettes også at deltagelse ikke er i strid med statstøtteregelverket.

Underveis i forhandlingene om trekkfasiliteten har de tre statene hatt uformell kontakt med Europakommisjonen og ESA. Kommisjonen/ESA er gjennom to møter og skriftlig materiale blitt orientert om statenes planer for deltagelse i fasiliteten. Europakommisjonen har ikke gitt noen formell forhåndsvurdering av saken, men har gitt uttrykk for at vurderingen av om statenes deltagelse i trekkfasiliteten er skjedd på markedsmessige vilkår forutsetter en grundigere analyse av selskapets vanskelige økonomiske stilling over flere år. Regjeringen mener at deltagelse i trekkfasiliteten skjer på markedsmessige vilkår og at en privat, rasjonell markedsaktør ville ha handlet på tilsvarende måte i en tilsvarende situasjon som staten befinner seg i. Regjeringen mener derfor at statens deltagelse i trekkfasiliteten er i tråd med markedsinvestorprinsippet og dermed ikke utgjør statsstøtte.

Det er grunn til å anta at Europakommisjonen vil se nærmere på saken for å vurdere om statenes deltagelse i trekkfasiliteten utgjør ulovlig statsstøtte. Av tidsmessige grunner har det ikke vært mulig å få en nærmere forhåndsvurdering av saken.

Regjeringen har i sin vurdering av deltagelse i trekkfasiliteten lagt vekt på at den nye forretningsplanen, dersom den gjennomføres, trolig vil kunne gjøre SAS mer attraktiv for strategiske partnere. Regjeringen mener fortsatt at selskapet er best tjent med en ny industriell partner på eiersiden. Deltagelsen vil forhåpentligvis bedre legge til rette for et salg av statens aksjer i SAS AB i forbindelse med en industriell løsning, jf. Stortingets fullmakt, se Prop. 83 S (2010-2011), Innst. 374 S (2010-2011).

Regjeringen er positiv til at salg av Widerøe er et element av planen. Et salg vil styrke SAS’ likviditetssituasjon og kan dessuten sikre en mer selvstendig stilling for Widerøe.

En endelig låneavtale om kredittfasiliteten vil være omfattende og detaljert, og det vil over lånets løpetid kunne bli behov for å gjøre tilpassninger i låneavtalens vilkår. Dette er noe banker løpende håndterer i sine låneforhold. Det vil være lite praktisk dersom Stortinget løpende skal håndtere anmodninger om endringer eller fravikelser av betingelser i låneavtalen. Departementet vurderer det som hensiktsmessig at låneforholdet håndteres av departementet, og vil derfor be Stortinget om fullmakt til å endre låneavtalen og/eller fravike betingelser dersom dette kan sies å skje på markedsmessige betingelser. Departementet vil trolig se det som hensiktsmessig å benytte ekstern bistand i dette arbeidet.

9 Økonomiske og administrative konsekvenser

Statens deltagelse vil innebære at det på bestemte vilkår kan stilles en kredittfasilitet på inntil 3,5 mrd. svenske kroner til rådighet for SAS frem til 31. mars 2015. Den norske staten vil bidra med inntil 500,5 mill. svenske kroner i denne fasiliteten. Basert på valutakursen 12. november 2012 tilsvarer dette om lag 425 mill. norske kroner. Staten vil motta markedsmessige inntekter i form av renteinntekter og provisjoner i henhold til låneavtalens bestemmelser. Dersom selskapet trekker på fasiliteten ut over den etablerte pantesikkerheten, vil det oppstå en tapsrisiko. Staten må dekke 14,3 pst av et eventuelt tap som oppstår.

Etableringen av den foreslåtte kreditten vil sammen med de forutsatte kostnadsbesparingene kunne bedre lønnsomheten for SAS og dermed bidra til å styrke verdien av statens aksjer i selskapet.

Tilråding

Nærings- og handelsdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et fremlagt forslag til proposisjon til Stortinget om SAS AB – deltagelse i trekkfasilitet.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om SAS AB – deltagelse i trekkfasilitet, i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om SAS AB – deltagelse i trekkfasilitet

I

Fullmakt til å utgifts- og inntektsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet kan:

gi tilsagn om likviditetslån til SAS-konsernet innenfor en ramme på 500,5 mill. svenske kroner i perioden frem til 31. mars 2015.

utgiftsføre eventuelle utbetalinger av likviditetslån i statsregnskapet uten bevilgning under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, ny post 91 Likviditetslån til SAS-konsernet.

inntektsføre følgende innbetalinger i statsregnskapet uten bevilgning:

gebyrinntekter fra lån til SAS-konsernet under kap. 3950 Forvaltning av statlig eierskap, ny post 70 Gebyrinntekter fra lån til SAS-konsernet.

avdrag på lån til SAS-konsernet under kap. 3950 Forvaltning av statlig eierskap, ny post 91 Avdrag på lån til SAS-konsernet.

renteinntekter fra lån til SAS-konsernet under nytt kap. 5650 Renter på lån fra Nærings- og handelsdepartementet, ny post 80 Renter på lån til SAS-konsernet.

II

Fullmakt til å forvalte lån

Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet får fullmakt til å forvalte lånet innenfor markedsmessige rammer, herunder til å gi sin tilslutning til endringer i låneavtalen og til å innvilge og sette vilkår for eventuelle endringer i lånebetingelser.

Fotnoter

1) Knut og Alice Wallenbergs stiftelse

2) Regnskapsåret løper fra 1. november 2013 til 31. oktober 2014. SAS innførte avvikende regnskapsår på generalforsamlingen 2012, og dette trådte i kraft fra 1. november 2012.