Prop. 60 S

(2013–2014)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

Samtykke til deltakelse i en beslutning i EØS-komiteen om innlemmelse i EØS-avtalen av forordning (EU) nr. 99/2013 som endret ved forordning 1383/2013 om det europeiske statistikkprogram for 2013–2017

Tilråding fra Utenriksdepartementet 4. april 2014, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Bakgrunn

Det europeiske statistikkprogram for 2013–2017 ble formelt vedtatt i EU 15. januar 2013 ved europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 99/2013. Ved EØS-komiteens beslutning nr. 134/2013 ble forordningen innlemmet i protokoll 30 til EØS-avtalen om særlige bestemmelser om organiseringen av samarbeidet innen statistikk. I europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 99/2013 var den finansielle rammen for programmet begrenset til statistikkåret 2013, og derfor var beslutningen i EØS-komiteen om deltakelse i programmet tilsvarende begrenset til statistikkåret 2013.

De finansielle rammene for resten av programperioden 2014–2017 er vedtatt gjennom europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 1383/2013, som endrer forordning (EU) nr. 99/2013 artikkel 7 Finansiering.

Deltakelse i statistikkprogrammet vil innebære økonomiske forpliktelser for Norge over flere år. Stortingets samtykke til deltakelse i EØS-komiteens beslutningen er derfor nødvendig, jf. Grunnlovens § 26, annet ledd. For å sikre norsk deltakelse i programaktivitetene for 2014, legges det opp til at Stortingets samtykke innhentes før det treffes beslutning i EØS-komiteen. Avgjørelsen i EØS-komiteen er ventet i andre kvartal 2014.

Utkast til beslutning i EØS-komiteen, europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 99/2013 om det europeiske statistikkprogrammet 2013–2017 og europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 1383/2013 i dansk oversettelse, følger som trykte vedlegg til proposisjonen. Norsk oversettelse av forordningene vil bli ferdigstilt før beslutningen fattes i EØS-komiteen, som avtalt med Stortinget.

2 Generelt om det europeiske statistikkprogrammet

Hovedformålet med felles europeisk statistikk er løpende å kunne underbygge utarbeidelsen, kontrollen og evalueringen av Den europeiske unions politikk med pålitelig, objektiv og sammenliknbar statistikk.

Det statistiske samarbeidet mellom EFTA-statene og EU startet i 1989 ved at det ble en del av «Oslo-Brussel prosessen» som ledet fram til EØS-avtalen. Et eget EFTA-kontor for det statistiske samarbeidet ble etablert i Luxembourg i 1991 i nær tilknytning til EUs statistikkdirektorat Eurostat. Norge har siden 1994 deltatt i EUs statistikksamarbeid og i EUs statistikkprogram gjennom EØS-avtalen.

Ifølge EØS-avtalens artikkel 76 skal avtalepartene påse at det utarbeides og spres sammenhengende og sammenliknbare statistiske opplysninger, med sikte på å beskrive og overvåke alle relevante økonomiske, sosiale og miljømessige sider ved Det europeiske økonomiske samarbeidsområdet. Avtalepartene skal utvikle og benytte harmoniserte metoder, definisjoner og klassifikasjoner samt felles programmer og framgangsmåter for å organisere det statistiske samarbeidet på passende administrative nivåer. Det skal også tas hensyn til behovet for konfidensiell behandling av statistiske data. Artikkelen viser til EØS-avtalens vedlegg XXI som inneholder særlige bestemmelser om statistikk, og til EØS-avtalens protokoll 30 som omhandler organiseringen av det statistiske samarbeidet.

Etter ikrafttredelse av EØS-avtalen i 1994 har omfanget av den europeiske statistikken økt betydelig. Gjennom EØS-samarbeidet har Norge vært sikret medvirkning i en rekke saksforberedende ekspertgrupper, utvalg og komiteer, og deltatt i rundt 130 møter i året.

EØS-avtalens vedlegg om statistikk omfattet opprinnelig 26 rettsakter. Ved utgangen av 2013 var antallet rettsakter over 300. Etterlevelsen av flere av rettsaktene har medført betydelig utbygging av norsk statistikk. Dette gjelder for eksempel innen områdene strukturstatistikk for næringslivet, korttidsstatistikk, konsumprisindekser og arbeidskraftsundersøkelser. Samlet har dette bidratt til en klar kvalitetsheving av norsk statistikk, også ved at statistikken i økende grad er gjort sammenliknbar med andre europeiske lands statistikk.

Det forrige statistikkprogrammet ble avsluttet i 2012, og Norge har deltatt i EUs statistikkprogram for statistikkåret 2013. Det er nå aktuelt å videreføre samarbeidet ved å delta i EUs nye statistikkprogram for hele perioden 2013–2017.

Utkastet til beslutning i EØS-komiteen medfører ingen endringer i de organisatoriske rammene for statistikksamarbeidet, som er basert på et nært samarbeid mellom EUs statistikkontor Eurostat og statistikkontoret til EFTA. Alle hovedområdene i statistikkprogrammet skal anses relevant for statistikksamarbeidet i EØS-området, og samarbeidet omfatter fortsatt full deltakelse uten stemmerett for EFTA-statene i arbeidsgrupper og komiteer.

3 Nærmere om statistikkprogrammet 2013–2017

Statistikkprogrammet for 2013–2017 er en videreføring av statistikkprogrammet for 2008–2012 og danner rammeverket for å utarbeide og formidle europeisk statistikk til og med 2017. Formålet med programmet er å fastsette en strategi for europeisk statistikk for årene 2013–2017. Programmet inneholder blant annet retningslinjer og målsetninger for utviklingen av europeisk statistikk til og med 2017. Det inneholder også en nærmere beskrivelse av de ulike politikkområdene som omfattes og av behovet for statistikk på de enkelte områder. Programmet omfatter plan for å utarbeide mer effektive statistikkmetoder, styrke kvaliteten av statistikken og styrke den videre utviklingen av det europeiske statistiske system – ESS. ESS er et fellesskap som omfatter EUs statistikkdirektorat Eurostat, de nasjonale statistikkbyråene og andre nasjonale myndigheter med ansvar for å utarbeide og formidle europeisk statistikk.

Kravet om etablering av et statistikkprogram følger av europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 99/2013 om europeisk statistikk, innlemmet i EØS-avtalens vedlegg XXI Statistikk. I forordningens artikkel 13 framkommer det at programmet skal danne rammen for å utvikle, utarbeide og formidle europeisk statistikk og at det skal fastsette hovedområdene og målene for de planlagte tiltakene for et tidsrom på inntil fem år. Videre skal det europeiske statistikkprogrammet prioritere fellesskapets statistikkbehov. Disse behovene skal veies opp mot de ressurser som er nødvendige på fellesskapsplan og på nasjonalt plan for å framskaffe den nødvendige statistikken, herunder oppgavebyrden for næringslivet. Ifølge samme forordning skal programmet vedtas av Europaparlamentet og Rådet, og programmets virkning og kostnadseffektivitet skal vurderes med medvirkning fra uavhengige sakkyndige.

Statistikkprogrammet gjennomføres ved årlige arbeidsprogrammer der det foreligger detaljerte målsetninger og konkrete rettsakter. Programmet vil bli evaluert etter utløpet av programperioden.

Europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 1383/2013 fastsetter de finansielle rammene for resten av programperioden 2014–2017.

4 Konstitusjonelle forhold

Den norske deltakelsen i programmet innebærer økonomiske utgifter av en viss størrelse som skal finansieres over flere år. Stortinget må derfor gi sitt samtykke til avgjørelsen i EØS-komiteen, jf. Grunnlovens § 26, annet ledd.

For å hindre at Norge forsinker ikrafttredelse av beslutningen, og for å gjøre det mulig for EØS/EFTA-statene formelt å delta i programmet så raskt som mulig i 2014, fremmes forslag om at Stortinget gir sitt samtykke før EØS-komiteen treffer sin beslutning. Det vil dermed ikke være nødvendig for Norge å ta forbehold om konstitusjonelle prosedyrer ved beslutning i EØS-komiteen.

Det er ikke ventet at det vil komme endringer i utkastet til beslutning i EØS-komiteen. Dersom den endelige beslutningen ikke i alt vesentlig er i samsvar med utkastet som er lagt ved denne proposisjonen, vil saken bli lagt fram for Stortinget på nytt.

5 Beslutningen i EØS-komiteen

Utkastet til beslutning i EØS-komiteen inneholder en innledning og tre artikler, med sikte på deltakelse fra EFTA-statene i det europeiske statistikkprogrammet for 2013–2017. I innledningen vises det til artikkel 98 i EØS-avtalen, som gjør det mulig for EØS-komiteen å vedta endring av vedleggene og protokollene til avtalen.

Artikkel 1 gjør visse endringer i artikkel 5 i EØS-avtalens protokoll 30 slik at artikkelen utvides fra å gjelde statistikkprogrammet 2013 til statistikkprogrammet 2013–2017. Endringesforordning (EU) nr. 1383/2013 av 17. desember 2013 blir også innlemmet.

Det fremgår at særskilt årlig statistikkprogram for EØS for 2013–2017 skal utarbeides i fellesskap av EFTAs statistiske kontor og Eurostat. Det årlige statistikkprogrammet for EØS skal utarbeides som en underavdeling til og parallelt med det årlige arbeidsprogrammet utarbeidet av Kommisjonen i samsvar med forordning (EU) nr. 99/2013. Det årlige statistikkprogrammet for EØS skal godkjennes av avtalepartene etter deres interne framgangsmåter.»

Av EØS-komiteens beslutning fremgår videre den økonomiske fordelingsnøkkelen for EØS-statene. EFTA-statene skal i samsvar med avtalens artikkel 82 nr. 1 bokstav a) og finansieringsreglene knyttet til denne bestemmelsen bidra finansielt med et beløp som utgjør 75 % av beløpet oppført i Den europeiske unions budsjett for 2013 som budsjettpost 29 02 05 (Det europeiske statistikkprogram 2013–2017) og 29 01 04 05 (Statistisk informasjon – administrasjonsutgifter), og et beløp som utgjør 75 % av beløpet oppført i Den europeiske unions budsjett for 2014–2017) som budsjettpost 29 02 01 (Det europeiske statistikkprogram 2013–2017) og 29 01 04 01 (Statistisk informasjon – administrasjonsutgifter).

Artikkel 2 fastslår at beslutningen i EØS-komiteen trer i kraft dagen etter at EØS-komiteen har mottatt meldinger fra alle partene i komiteen i henhold til artikkel 103 nr. 1 i EØS-avtalen, men med anvendelse fra 1. januar 2014.

Artikkel 3 slår fast at beslutningen i EØS-komiteen skal kunngjøres i EØS-avdelingen av og EØS-tillegget til «Den europeiske unions tidende».

6 Økonomiske og administrative konsekvenser

Beslutningen i EØS-komiteen vil innebære en forpliktelse for EØS/EFTA-statene om å videreføre den felles finansieringen av det europeiske statistikkprogrammet for 2013–2017. Som ved tidligere deltakelse i statistikkprogrammet innebærer forpliktelsen at EØS/EFTA-statene skal bidra med 75 prosent av sin forholdsmessige andel av statistikkprogrammets operasjonelle budsjett. Norges bidrag er beregnet til om lag 10 mill. kroner per år. I tillegg kommer administrative kostnader for deltakelse i statistikkprogrammet, samt enkelte forpliktelser fra foregående program som ikke er fullført. Beregnet forpliktelse for programdeltakelse inklusive administrative kostnader for 2014 er 18,3 millioner kroner. På grunn av usikkerhetsfaktorer knyttet til valutakurs, BNP-andel og EUs flerårige budsjett, vil Norges endelige bidrag for fremtidige år kunne avvike noe fra dette.

I tillegg vil Norge, i henhold til protokoll 30, fortsatt bidra til dekning av de ekstra kostnadene Eurostat har i forbindelse med innsamling og publisering av data og statistikk for EØS/EFTA-statene. Dette bidraget vil i hovedsak dekkes ved å tilby Eurostat fire nasjonale eksperter. Utgiftene forbundet med ekspertordningen er anslått til om lag 4,1 mill. kroner per år, med en mulig økning på grunn av økte lønnskostnader.

For å følge opp programmet fra norsk side vil det i tillegg bli brukt om lag 1,7 mill. kroner årlig til reiser i forbindelse til møtedeltakelse, og betydelige midler til særskilte utviklingsprosjekter i Statistisk sentralbyrå for å tilpasse statistikken nye EØS-relevante rettsakter. I kommende programperiode må Statistisk sentralbyrå følge opp nye rettsakter innenfor blant annet områdene miljøstatistikk og nasjonalregnskap.

Utgiftene til deltakelse i programmet for perioden 2013–2017 dekkes innenfor Statistisk sentralbyrås ordinære budsjettrammer (kap.1620).

Statistisk sentralbyrå har i henhold til statistikkloven § 3-1 e) hovedansvaret for internasjonalt statistisk samarbeid. Som i tidligere programmer vil Statistisk sentralbyrå ha overordnet ansvar for å samordne den norske deltakelsen i programmet og programmets komiteer. Dette vil skje i samråd med de organer Statistisk sentralbyrå samarbeider med om produksjon av statistikk som blir sendt til Eurostat.

Forslaget antas ikke å ha vesentlige administrative konsekvenser utover de tilpasninger som må gjøres i protokoll 30 i EØS-avtalen.

Gjennomføringen av forordningen medfører ikke behov for lov- eller forskriftsendringer.

7 Vurdering og tilråding

Offisiell statistikk dekker de fleste samfunnsområder og gir viktig kunnskap om samfunnets struktur, utvikling og virkemåte. Pålitelig, objektiv og sammenliknbar statistikk er viktig for offentlig og privat planlegging og styring, for analyse og forskning, samt debatt og evaluering. Økt globalisering og økonomisk integrasjon er også sentrale drivkrefter for å få mer sammenliknbar statistikk på tvers av landegrensene. Det europeiske statistikkprogrammet er en viktig del av det omfattende europeiske samarbeidet på statistikkområdet. Selv om statistikksamarbeidet gir betydelige føringer for virksomheten i Statistisk sentralbyrå, bidrar det også i stor grad til å heve kvaliteten på og bruken av norsk statistikk. Mye av den pålagte statistikkutviklingen er dessuten sammenfallende med egne prioriteringer.

Stadig flere områder vil bli dekket av statistikk som er sammenliknbar med andre europeiske land, og som tilfredsstiller de internasjonale kvalitetskravene. Europeiske retningslinjer for statistikk fastsetter også prinsippene for hvordan den nasjonale statistikken utarbeides og formidles. Det nye statistikkprogrammet er viktig for Norge fordi det gir rammer og prioriteringer for statistikksamarbeidet for den nærmeste treårsperioden. Norge er en aktiv partner i det europeiske statistiske systemet, og det er viktig for beslutningstakere og andre brukere av statistikk at norske data er inkludert og publisert på linje med tilsvarende tall fra EU-land.

Finansdepartementet tilrår deltakelse i EØS-komiteens beslutning om innlemmelse i EØS-avtalen av det europeiske statistikkprogram for 2013–2017. Utenriksdepartementet slutter seg til dette.

Tilråding

Utenriksdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et fremlagt forslag til proposisjon til Stortinget om samtykke til deltakelse i en beslutning i EØS-komiteen om innlemmelse i EØS-avtalen av forordning (EU) nr. 99/2013 som endret ved forordning 1383/2013 om det europeiske statistikkprogram for 2013–2017.

Vi HARALD, Norges Konge

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om samtykke til deltakelse i en beslutning i EØS-komiteen om innlemmelse i EØS-avtalen av forordning (EU) nr. 99/2013 som endret ved forordning 1383/2013 om det europeiske statistikkprogram for 2013–2017 i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om samtykke til deltakelse i en beslutning i EØS-komiteen om innlemmelse i EØS-avtalen av forordning (EU) nr. 99/2013 som endret ved forordning 1383/2013 om det europeiske statistikkprogram for 2013–2017

I

Stortinget samtykker i deltakelse i en beslutning i EØS-komiteen om innlemmelse i EØS-avtalen av forordning 99/2013 som endret ved forordning (EU) nr. 1383/2013 om det europeiske statistikkprogram for 2013–2017.

Vedlegg 1
EØS-komiteens beslutning nr. […]/[…] av […] om endring av protokoll 30 til EØS-avtalen om særlige bestemmelser om organiseringen av samarbeidet innen statistikk

EØS-KOMITEEN HAR –

under henvisning til avtalen om Det europeiske økonomiske samarbeidsområde, heretter kalt EØS-avtalen, særlig artikkel 98,

og på følgende bakgrunn:

1. Statistikkprogrammet for EØS 2014–2017 bør bygge på europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 99/2013[1] , endret ved europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 1383/2013 av 17. desember 2013 om endring av forordning (EU) nr. 99/2013 om det europeiske statistikkprogram 2013–2017[2] , og bør omfatte de programdeler som er nødvendige for å beskrive og overvåke alle relevante økonomiske, sosiale og miljømessige sider ved Det europeiske økonomiske samarbeidsområde.

2. Statistikkprogrammet for EØS 2003–2007 får ikke lenger anvendelse og bør følgelig oppheves i EØS-avtalen.

3. EØS-avtalens protokoll 30 bør derfor endres for å gjøre et slikt utvidet samarbeid mulig fra 1. januar 2014 –

TRUFFET DENNE BESLUTNING:

Artikkel 1

I EØS-avtalens protokoll 30 gjøres følgende endringer:

1. I tittelen til artikkel 5 endres «2013» til «2013–2017».

2. I artikkel 5 nr. 1 tilføyes følgende:

«, endret ved:

– 32013 R 1383: Europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 1383/2013 av 17. desember 2013 (EUT L 354 av 28.12.2013, s. 84).»

3. I artikkel 5 nr. 2 endres «31. desember 2013» til «31. desember 2017».

4. Teksten i artikkel 5 nr. 3 skal lyde:

«Et særskilt årlig statistikkprogram for EØS for 2013–2017 skal utarbeides i fellesskap av EFTAs statistiske kontor og Eurostat. Det årlige statistikkprogrammet for EØS skal utarbeides som en underavdeling til og parallelt med det årlige arbeidsprogrammet utarbeidet av Kommisjonen i samsvar med forordning (EU) nr. 99/2013. Det årlige statistikkprogrammet for EØS skal godkjennes av avtalepartene etter deres interne framgangsmåter.»

5. Teksten i artikkel 5 nr. 4 skal lyde:

«EFTA-statene skal i samsvar med avtalens artikkel 82 nr. 1 bokstav a) og finansieringsreglene knyttet til denne bestemmelsen bidra finansielt med et beløp som utgjør 75 % av beløpet oppført i Den europeiske unions budsjett for 2013 som budsjettpost 29 02 05 (Det europeiske statistikkprogram 2013–2017) og 29 01 04 05 (Statistisk informasjon – administrasjonsutgifter), og et beløp som utgjør 75 % av beløpet oppført i Den europeiske unions budsjett for 2014–2017) som budsjettpost 29 02 01 (Det europeiske statistikkprogram 2013–2017) og 29 01 04 01 (Statistisk informasjon – administrasjonsutgifter).»

6. Teksten i artikkel 2 oppheves.

Artikkel 2

Denne beslutning trer i kraft dagen etter at EØS-komiteen har mottatt alle meddelelser etter EØS-avtalens artikkel 103 nr. 1[3] .

Den får anvendelse fra 1. januar 2014.

Artikkel 3

Denne beslutning skal kunngjøres i EØS-avdelingen av og EØS-tillegget til Den europeiske unions tidende.

Utferdiget i Brussel, […]

For EØS-komiteen

[…]

Vedlegg 2
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 99/2013 af 15. januar 2013 om det europæiske statistiske program 2013–2017 Tekst af relevans for EØS og for Schweiz

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 99/2013

af 15. januar 2013

om det europæiske statistiske program 2013–2017

(Tekst af relevans for EØS og for Schweiz)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 338, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

efter den almindelige lovgivningsprocedure[4] , og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Solide empiriske data og statistikker er absolut afgørende for at måle fremskridt og vurdere effektiviteten af Unionens politikker og programmer, særlig inden for rammerne af Europa 2020-strategien, der blev fremlagt i Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen «Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst» (Europa 2020-strategien).

(2) I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker[5] bør der fastlægges et flerårigt europæisk statistisk program («flerårigt program«), som danner grundlag for finansiering af Unionens aktioner.

(3) I henhold til forordning (EF) nr. 223/2009 bør det flerårige program fastlægge rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker samt hovedområderne og målsætningerne for de planlagte aktioner for en periode på højst fem år. Det bør opstille prioriteter vedrørende informationsbehovet med henblik på at gennemføre Unionens aktiviteter. Disse behov bør holdes op mod de ressourcer, der er nødvendige på europæisk og nationalt plan for at tilvejebringe de nødvendige statistikker, og mod svarbyrden og respondenternes dermed forbundne udgifter, idet der skal være særlig fokus på omkostningseffektivitet.

(4) Udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker inden for lovgivningsrammen for det flerårige program bør gennemføres via nært og koordineret samarbejde inden for det europæiske statistiske system (ESS) mellem Unionens statistikmyndighed, som er Kommissionen (Eurostat), og de nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne[6] (samlet «nationale statistikmyndigheder»). De nationale statistiske kontorers og Kommissionens (Eurostats) professionelle uafhængighed er afgørende for, at der kan tilvejebringes pålidelige statistiske data af høj kvalitet.

(5) Tættere samarbejde mellem Kommissionen (Eurostat) og de nationale statistiske kontorer er absolut afgørende for forbedring af kvaliteten af europæiske statistikker. Sådant tættere samarbejde bør navnlig fokusere på yderligere metodeuddannelse inden for statistik og beslægtede spørgsmål, på udvikling og formidling af eksisterende god praksis inden for ESS og på udveksling af personale mellem medlemsstaterne og Kommissionen (Eurostat) i begge retninger.

(6) Gennemførelsen af det flerårige program er en mulighed for at udarbejde harmoniserede europæiske statistikker med henblik på at bidrage til udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af fælles, sammenlignelige og troværdige statistiske data på EU-plan.

(7) Statistikker af høj kvalitet, som udvikles, udarbejdes og formidles i henhold til det flerårige program, er afgørende for evidensbaseret beslutningstagning, bør rettidigt stilles til rådighed og bør bidrage til gennemførelsen af Unionens politikker som omhandlet i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Europa 2020-strategien og andre politikområder, som indgår i Kommissionens strategiske prioriteringer for 2010-2014, navnlig styrket og integreret økonomisk styring, klimaforandringer, reform af landbrugspolitikken, vækst og social samhørighed, ligestilling, borgernes Europa og globalisering. De bør fremmes gennem aktioner, som er finansieret inden for rammerne af det flerårige program, i det omfang Unionen kan tilføre en klar merværdi, og som sigter mod at sikre, at økonomiske, sociale og miljømæssige indikatorer bliver behandlet ens.

(8) Ved definitionen af de statistikområder, der skal udvikles, bør der tages hensyn til målene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 691/2011 af 6. juli 2011 om europæiske miljøøkonomiske regnskaber[7] , som vedrører udviklingen af nye moduler for miljøøkonomiske regnskaber.

(9) Endvidere bør der i statistiske undersøgelser tages særlig hensyn til indvirkningen af finanspolitiske konsolideringsprogrammer på arbejdstagere og andre borgere. De statistiske data indsamles således, at det sikres, at synligheden af udviklingen i hver enkelt medlemsstat fremgår, f.eks. udviklingen med hensyn til arbejdsløshed, størrelse af og ændringer i de sociale overførsler, arbejdspladsernes antal og kvalitet, arbejdskraftens mobilitet i medlemsstaterne, inden for Unionen og mellem Unionen og tredjelande og de relaterede geografiske ændringer i lønstruktur og uddannelsesforanstaltninger.

(10) ESS har i de senere år stået over for en række udfordringer. For det første kan manglen på nationale statistikker af høj kvalitet have negative følger for medlemsstaterne og Unionen generelt. Konsekvent nøjagtige statistikker af høj kvalitet, udarbejdet af professionelle, uafhængige nationale statistiske kontorer er derfor absolut afgørende for den politiske beslutningstagning på såvel nationalt plan som EU-plan og især i forbindelse med euroområdets tilsynsmekanismer.

(11) For det andet har behovet for europæiske statistikker været konstant stigende, og denne tendens ser ikke ud til at ændre sig i fremtiden. Den økonomiske globalisering udgør en særlig udfordring, og der er behov for at udvikle nye målesystemer til måling af globale værdikæder på en internationalt koordineret måde for at skabe et klarere billede af økonomisk vækst og jobskabelse.

(12) For det tredje er arten af behov i konstant forandring og kræver mere synergi mellem de statistiske områder.

(13) For det fjerde kan passende opdelinger af de tilgængelige data gøre det lettere at overvåge følgerne af den økonomiske og finansielle krise og virkningerne for borgerne, herunder de mest sårbare, af de gennemførte politikker.

(14) For det femte har statistikkernes art ændret sig. De er ikke længere blot en af flere informationskilder til brug for politisk beslutningstagning, men er nu en del af selve kernen i beslutningsprocessen. Evidensbaseret beslutningstagning kræver statistikker, der opfylder højkvalitetskriterier, som er knyttet til de specifikke mål, de forfølger, og der er et stigende behov for komplekse flerdimensionale statistikker til støtte for integrerede politikområder. For fuldt ud at kunne leve op til de krav, der er forbundet med den politiske beslutningstagning, er det nødvendigt at have kønsopdelte data, når det er hensigtsmæssigt.

(15) For det sjette er de prioriterede mål for ESS høj kvalitet og herunder aktualitet, fordi der er fremkommet nye aktører på informationsmarkedet, hvoraf nogle leverer information næsten i realtid.

(16) For det syvende er udfordringerne blevet endnu større på grund af budgetstramninger på både nationalt plan og EU-plan, og fordi det er blevet nødvendigt at mindske byrden yderligere for virksomheder og borgere.

(17) Kommissionens meddelelse af 10. august 2009 om produktionsmetoden for EU-statistikker: en vision for det kommende årti og ESS-strategien for dens implementering tager alle disse udfordringer op ved at sigte mod en omlægning af arbejdsmetoderne i ESS, så de bliver mere effektive og fleksible. Gennemførelsen af denne meddelelse er hovedelementet i det flerårige program inden for rammerne af den fælles ESS-strategi.

(18) For at sikre integriteten og kvalitetsstyringen i udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker i henhold til denne forordning bør de nationale statistiske kontorer og Kommissionen (Eurostat) træffe alle nødvendige foranstaltninger for at bevare offentlighedens tillid til statistikker og for at muliggøre en strengere håndhævelse af den gældende adfærdskodeks for europæiske statistikker og Kommissionens meddelelse af 15. april 2011 om effektiv kvalitetsstyring inden for europæiske statistikker, samtidig med at principperne heri overholdes.

(19) Med henblik på bedre at kunne afpasse de begrænsede ressourcer, der er til rådighed for nationale og europæiske statistikproducenter til udarbejdelse af europæiske statistikker, efter det stigende behov for statistik bør forberedelsen af Kommissionens årlige statistikarbejdsprogrammer, som i detaljeret form udmønter dette flerårige program, omfatte en systematisk og grundig revurdering af prioriteringen af statistikker, som vil reducere antallet af mindre vigtige opgaver og forenkle eksisterende processer, samtidig med at pålideligheden forøges og de officielle statistikkers høje kvalitet opretholdes. Der bør desuden tages hensyn til de byrder, der pålægges respondenterne, hvad enten der er tale om virksomheder, offentlige enheder (statslige, regionale og kommunale), husstande eller enkeltpersoner. Processen bør gennemføres i tæt samarbejde med både brugerne og producenterne af europæiske statistikker.

(20) Der bør i denne forbindelse sikres en rimelig finansiel byrdefordeling mellem Unionen og medlemsstaterne. Foruden den finansieringsramme, der fastlægges ved denne forordning, bør de nationale statistiskmyndigheder derfor på nationalt plan modtage passende midler til gennemførelse af de enkelte statistiske aktioner under dette flerårige program.

(21) I betragtning af den overholdelsesbyrde, der især påhviler mindre medlemsstater, bør Kommissionen (Eurostat) kunne yde teknisk bistand og ekspertise til medlemsstaterne for at hjælpe dem med at håndtere forskningsmæssige begrænsninger og væsentlige metodologiske hindringer med henblik på at sikre overholdelse af bestemmelserne og tilvejebringelse af data af høj kvalitet.

(22) Det flerårige programs finansieringsramme bør også afsætte midler til dækning af udgifter, der er nødvendige for at forbedre processen for og kapaciteten til at udarbejde europæiske statistikker af høj kvalitet samt til at uddanne nationale statistikere.

(23) Unionens finansielle bidrag bør støtte aktioner til udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker som fastsat i denne forordning. De bør antage form af tilskud, kontrakter med det offentlige eller enhver anden form for støtte, som der er behov for til opfyldelsen af målene i det flerårige program. I denne forbindelse bør anvendelsen af engangsbeløb være et væsentligt middel til at forenkle forvaltningen af tilskud.

(24) I henhold til artikel 15 i forordning (EF) nr. 223/2009 bør der udvikles en passende finansiel struktur til støtte for samarbejdsnetværk.

(25) Det bør sikres, at de lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde («EØS/EFTA-landene«), og Schweiz får adgang til det flerårige program. Det bør også sikres, at andre lande kan deltage i det flerårige program, herunder især Unionens nabolande og lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kandidatlande og tiltrædende lande.

(26) Man bør i forbindelse med det flerårige programs gennemførelse forsøge, når det er hensigtsmæssigt, at fremme samarbejdet med tredjelande, der ikke deltager i det flerårige program, idet der tages hensyn til relevante aftaler eller påtænkte aftaler mellem disse tredjelande og Unionen.

(27) For at de årlige arbejdsprogrammer, der vedtages af Kommissionen til gennemførelsen af det flerårige program, kan betragtes som finansieringsafgørelser i henhold til artikel 84, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget[8] («finansforordningen«), skal de indeholde de mål, der skal nås, de forventede resultater, gennemførelsesmetoden og de samlede udgifter til gennemførelse heraf. De skal også indeholde en beskrivelse af de aktioner, som skal finansieres, en angivelse af det beløb, der afsættes til hver aktion, og en vejledende tidsplan for gennemførelsen. Det er hensigtsmæssigt, at de fastlægger relevansen af de mål, der skal nås, for brugernes behov og en projektplan. Endelig bør de i forbindelse med tilskud omfatte prioriteringerne, de væsentligste evalueringskriterier og den maksimale sats for medfinansiering. Desuden bør de årlige arbejdsprogrammer omfatte passende indikatorer til overvågning af resultater.

(28) Målet for denne forordning, nemlig oprettelse af det flerårige program, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

(29) I overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning er der blevet foretaget en forudgående evaluering, således at der i det flerårige program fokuseres på nødvendigheden af at effektivisere og rationalisere opfyldelsen af dets mål, og således at der allerede fra og med det flerårige programs udarbejdelse tages højde for budgetstramninger. Værdien og virkningen af de foranstaltninger, der iværksættes inden for rammerne af det flerårige program, bør overvåges og evalueres regelmæssigt, herunder af uafhængige eksterne evaluatorer. Der er fastsat målbare mål og udarbejdet indikatorer til evaluering af det flerårige program.

(30) I denne forordning fastlægges for 2013 en finansieringsramme for det flerårige program, der inden for rammerne af den årlige budgetprocedure udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning[9] .

(31) Ud over finansieringsrammen, der er fastlagt ved denne forordning, bør de enkelte statistiske aktioner, der sigter mod at gennemføre det flerårige program, herunder aktioner i form af en aftale mellem de nationale statistiske myndigheder og Kommissionen (Eurostat), så vidt muligt modtage passende finansiering på nationalt plan.

(32) Konsekvensanalysen for denne forordning, hvori angives omkostningsbesparelser for Unionen og medlemsstaterne, udgør grundlaget for forpligtelsen af bevillinger til det flerårige program. Besparelserne vil navnlig komme fra nye metoder til udarbejdelse af europæiske statistikker som følge af udviklingen inden for informations- og kommunikationsteknologierne.

(33) Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, opdagelse og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uberettiget eller anvendte forkert, og efter omstændighederne med sanktioner.

(34) Med henblik på at sikre kontinuiteten af aktiviteter inden for rammerne af det europæiske statistiske program for hele kalenderåret 2013 og af hensyn til retssikkerheden bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen og finde anvendelse fra den 1. januar 2013. Denne forordnings anvendelsesdato bør kunne danne grundlag for aflønning af kontraktansatte såvel som for alle aktiviteter under programmet.

(35) Udkastet til det flerårige program er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009 blevet forelagt til forhåndsgennemgang for Udvalget for det Europæiske Statistiske System, Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg, der blev nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 234/2008/EF[10] , og Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik, der blev nedsat ved Rådets afgørelse 2006/856/EF[11] —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Oprettelse af det europæiske statistiske program

Det europæiske statistiske program for perioden 2013–2017, («programmet«), oprettes hermed.

Artikel 2

Merværdi

Programmet repræsenterer den merværdi, der består i at sikre, at europæiske statistikker fokuserer på oplysninger, som er nødvendige for at udforme, gennemføre, overvåge og evaluere EU-politikker. Desuden bidrager det til effektiv udnyttelse af ressourcerne ved at fremme aktioner, som i betydeligt omfang bidrager til udvikling, udarbejdelse og formidling af harmoniserede, sammenlignelige, pålidelige, brugervenlige og tilgængelige statistiske oplysninger på grundlag af ensartede standarder og de fælles principper, som er fastlagt i adfærdskodeksen for europæiske statistikker («adfærdskodeksen») som vedtaget af Udvalget for det Europæiske Statistiske System (ESSC), særlig kvalitetskriterier for relevans, nøjagtighed, pålidelighed, aktualitet og punktlighed, tilgængelighed, klarhed, sammenhæng og sammenlignelighed.

Artikel 3

Anvendelsesområde

1. Denne forordning fastlægger rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker samt hovedområderne og målene for de planlagte aktioner for perioden 2013–2017 i overensstemmelse med artikel 13 og 14 i forordning (EF) nr. 223/2009.

2. Programmet omfatter ikke foranstaltninger, som er indeholdt i programmet for modernisering af den europæiske erhvervs- og handelsstatistik («Meets-programmet») oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1297/2008/EF[12] indtil udløbet af Meets-programmet den 31. december 2013, men indeholder mål for erhvervs- og handelsstatistik, der forventes gennemført i årene 2014–2017.

Artikel 4

Mål

1. Programmets generelle mål er, at det europæiske statistiske system (ESS) fortsat skal være den førende leverandør af statistikker af høj kvalitet om Europa.

2. Under hensyntagen til de ressourcer, der er til rådighed både på nationalt plan og EU-plan, samt til svarbyrden fastsættes følgende specifikke mål for statistiske aktioner til gennemførelse af dette program:

– mål 1 : i rette tid at levere statistiske oplysninger, som skal anvendes til brug for udformningen, overvågningen og evalueringen af Unionens politikker, og som på passende vis afspejler prioriteringerne og samtidig fastholder en balance mellem de økonomiske, sociale og miljømæssige områder og opfylder behovene for det brede spektrum af brugere af europæiske statistikker, herunder andre beslutningstagere, forskere, virksomheder og europæiske borgere i almindelighed, på en omkostningseffektiv måde, og uden unødvendigt dobbeltarbejde

– mål 2 : at gennemføre nye metoder til produktion af europæiske statistikker for at forbedre effektiviteten og kvaliteten

– mål 3 : at styrke partnerskabet inden for og uden for ESS for yderligere at forbedre dets produktivitet og dets førerposition inden for officiel statistik på verdensplan, og

– mål 4 : at sikre, at opstillingen af sådanne statistikker foregår konsekvent under hele programmets forløb, forudsat at dette ikke indvirker forstyrrende på ESS' prioriteringsmekanisme.

3. De generelle og specifikke mål i stk. 1 og 2 er nærmere beskrevet i bilaget sammen med indikatorerne til overvågning af gennemførelsen af programmet. I overensstemmelse med artikel 13 og 14 i forordning (EF) nr. 223/2009 skal programmet indgå i den detaljerede årlige planlægning, der omfatter en prioriteringsmekanisme som en integrerende del af processen. Programmets mål opfyldes via et tæt og koordineret samarbejde i ESS. Programmet omfatter udviklingen af passende instrumenter, hvilket medfører en bedre kvalitet, en større fleksibilitet i ESS og en forbedret mulighed for rettidigt at opfylde brugernes behov. Det går endvidere i spidsen for udviklingen af pålidelige indikatorer, der kan leve op til udfordringerne i det 21. århundrede, dvs. måling af miljømæssig bæredygtighed, livskvalitet og social samhørighed og registrering af økonomisk aktivitet i den tertiære sektor og den sociale økonomi.

Artikel 5

Statistisk styring, uafhængighed, gennemsigtighed og kvalitet

1. Europæiske statistikker skal udarbejdes på en professionel, uafhængig og gennemsigtig måde.

2. Programmet gennemføres i overensstemmelse med principperne i adfærdskodeksen med henblik på at udarbejde og formidle harmoniserede og sammenlignelige europæiske statistikker af høj kvalitet i overensstemmelse med artikel 12 i forordning (EF) nr. 223/2009 og sikre, at ESS som helhed fungerer korrekt. De nationale statistiske kontorer og Unionens statistikmyndighed (Kommissionen (Eurostat)) sikrer ved deres professionelle uafhængighed, at de europæiske statistikker stemmer overens med adfærdskodeksen.

3. De nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder, som udpeges af medlemsstaterne (samlet «nationale statistikmyndigheder«), og Kommissionen (Eurostat), der er ansvarlige for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker:

– søger at styrke en institutionel og organisatorisk ramme, der fremmer koordinering, effektivitet og troværdighed hos de nationale statistikmyndigheder og Kommissionen (Eurostat), der udarbejder og formidler europæiske statistikker

– lægger vægt på de statistiske principper, der er fastlagt i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 223/2009, og på brugernes behov

– opfylder behovene hos Unionens institutionelle brugere i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009 og søger at udvikle statistikker, der kan anvendes af et bredt spektrum af brugere af europæiske statistikker, herunder andre beslutningstagere, forskere, virksomheder og de europæiske borgere i almindelighed, og

– samarbejder med statistiske organer på internationalt plan for at fremme anvendelsen af internationale begreber, klassificeringer, metoder og andre standarder, navnlig med henblik på at sikre større sammenhæng og bedre sammenlignelighed på globalt plan.

4. De enkelte medlemsstater bestræber sig på at sikre, at deres statistiske produktionsprocesser er fastsat på en standardiseret måde, og at de styrkes i det omfang, det er muligt, ved kontrolmekanismer.

5. Af hensyn til gennemsigtigheden gør Kommissionen (Eurostat) som led i sin kvalitetsrapportering og overvågning af, om bestemmelserne overholdes, hvor det er hensigtsmæssigt, sin vurdering af kvaliteten af de nationale statistikkers bidrag til europæiske statistikker offentligt tilgængelig.

6. Kommissionen (Eurostat) undersøger, hvordan den kan gøre sine publikationer, navnlig dem, der er tilgængelige på dens websted, mere brugervenlige for privatpersoner og muliggøre let adgang til komplette dataserier og intuitive og sammenlignelige grafer for at give borgerne en større merværdi. Kommissionens (Eurostats) regelmæssige ajourføringer indeholder, hvor det er muligt, og hvis fordelene er større end omkostningerne ved indsamling, oplysninger om hver enkelt medlemsstat og tilvejebringer dataserier fra år til år og måned til måned samt, hvor det er hensigtsmæssigt, langsigtede dataserier.

Artikel 6

Statistisk prioritering

1. Programmet sikrer statistiske initiativer, der understøtter udformningen, gennemførelsen og overvågningen af nuværende EU-politikker, og leverer statistik støtte til vigtige opgaver, som følger af nye politiske initiativer fra Unionen.

2. Kommissionen sikrer i forbindelse med udarbejdelsen af de årlige arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 9, en effektiv prioritering og en årlig undersøgelse af og rapportering om de statistiske prioriteter. De årlige arbejdsprogrammer søger dermed at sikre, at europæiske statistikker kan udarbejdes inden for rammerne af de ressourcer, der er til rådighed på nationalt plan og på EU-plan. Prioriteringen bidrager til at mindske omkostningerne og byrderne ved nye statistiske krav ved at reducere de statistiske krav inden for de eksisterende områder af de europæiske statistikker og følges i tæt samarbejde med medlemsstaterne.

3. Kommissionen sikrer udviklingen og gennemførelsen af instrumenter til en årlig revision af prioriteringerne af statistiske aktiviteter for således at bidrage til at reducere omkostninger og byrder for dataleverandører og producenter af statistikker.

4. Når Kommissionen foreslår nye aktioner eller indfører større ændringer til eksisterende statistikker, skal den behørigt begrunde sådanne aktioner eller ændringer og stille oplysninger til rådighed med input fra medlemsstaterne vedrørende indberetningsbyrden og produktionsomkostninger i overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, i forordning (EF) nr. 223/2009.

Artikel 7

Finansiering

1. Unionens finansieringsramme for gennemførelsen af dette program for 2013 fastsættes til 57,3 mio. EUR for programperioden 2007-2013.

2. Kommissionen forelægger senest tre måneder efter vedtagelsen af den flerårige finansielle ramme for årene 2014–2020 («FFR 2014–2020«), et lovgivningsmæssigt forslag for Europa-Parlamentet og Rådet med den finansielle tildeling for 2014–2017.

3. Kommissionen yder EU-støtten i overensstemmelse med finansforordningen.

4. Kommissionen træffer sin afgørelse om de årlige bevillinger i overensstemmelse med budgetmyndighedens beføjelser.

Artikel 8

Administrativ og teknisk bistand

Den finansielle tildeling til programmet kan anvendes til at dække udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering, som er nødvendige for forvaltningen af programmet og opfyldelsen af dets mål, navnlig til undersøgelser, møder med eksperter, udgifter til godtgørelser til statistiske eksperter, informations- og kommunikationsaktiviteter samt udgifter til it-netværk til databearbejdning og dataudveksling og alle andre udgifter til administrativ eller teknisk bistand, som Kommissionen måtte afholde i forbindelse med forvaltning af programmet. Tildelingen kan endvidere anvendes til at dække udgifter til teknisk bistand til medlemsstater, som på grund af særlige omstændigheder er ude af stand til at udarbejde visse europæiske statistikker eller statistikker af den fornødne kvalitet.

Artikel 9

Årlige arbejdsprogrammer

Til gennemførelse af programmet vedtager Kommissionen årlige arbejdsprogrammer, som skal opfylde kravene i artikel 17 i forordning (EF) nr. 223/2009 og angive deres fastsatte mål og forventede resultater i overensstemmelse med de generelle og specifikke mål, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 4, stk. 1 og 2. De årlige arbejdsprogrammer sendes til Europa-Parlamentet til underretning.

Artikel 10

Støtteformer

Unionens finansielle støtte kan antage form af tilskud eller kontrakter med det offentlige eller enhver anden form for støtte til opfyldelse af de generelle og specifikke mål i artikel 4, stk. 1 og 2.

Artikel 11

Støtteberettigede foranstaltninger

1. Unionens finansielle bidrag har til formål at støtte aktioner til udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker, der er nødvendige med henblik på opfyldelse af de generelle og specifikke mål i artikel 4, stk. 1 og 2. Aktioner, som skaber stor merværdi for Unionen i overensstemmelse med artikel 2, gives prioritet.

2. Finansielle bidrag til støtte for samarbejdsnetværk som omhandlet i artikel 15 i forordning (EF) nr. 223/2009 kan antage form af tilskud til en aktion og kan dække op til 95 % af de støtteberettigede omkostninger.

3. Når det er hensigtsmæssigt, kan der ydes tilskud, dog højst 50 % af de støtteberettigede omkostninger, til driften af de i artikel 12, stk. 3, omhandlede organisationer.

4. Som et bidrag til dækning af de udgifter, som medlemsstaterne afholder for at gennemføre aktioner baseret på dataindsamling, kan der ydes et engangsbeløb pr. datasæt, for hvilket der indberettes komplette resultater til Kommissionen, dog op til en maksimumsgrænse, der fastsættes for hver dataindsamling. Engangsbeløbet fastsættes af Kommissionen under hensyntagen til, hvor kompleks dataindsamlingen er.

Artikel 12

Tilskudsmodtagere

1. I overensstemmelse med artikel 128, stk. 1, andet afsnit, i finansforordningen kan der ydes tilskud til de nationale statistikmyndigheder, som defineret i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 223/2009, uden indkaldelse af forslag.

2. Samarbejdsnetværk kan omfatte de i stk. 1 nævnte modtagere og andre organer uden en indkaldelse af forslag i overensstemmelse med artikel 128, stk. 1, i finansforordningen.

3. Tilskuddene som omhandlet i artikel 11, stk. 3, kan ydes til organisationer, som opfylder begge disse kriterier:

a) de er nonprofitorganisationer, uafhængige af industrielle, kommercielle og forretningsmæssige interesser og ikke berørt af andre interessekonflikter og har som deres primære mål og aktiviteter at fremme og støtte gennemførelsen af adfærdskodeksen og gennemførelsen af nye metoder til udarbejdelse af europæiske statistikker med det formål at forbedre effektiviteten og kvaliteten på EU-plan, og

b) de har givet Kommissionen fyldestgørende oplysninger om deres medlemmer, forretningsorden og finansieringskilder.

Artikel 13

Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

1. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning, bliver beskyttet ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved konsekvent og effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der er effektive, forholdsmæssige og har afskrækkende virkning.

2. Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler i henhold til denne forordning.

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) foretager, når det er hensigtsmæssigt, efter procedurerne i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder[13] kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering i henhold til denne forordning.

Med forbehold af første og andet afsnit skal samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne forordning udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet.

Artikel 14

Tredjelandes deltagelse i programmet

Følgende lande vil kunne deltage i programmet:

a) EØS/EFTA-landene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

b) Schweiz i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen af 26. oktober 2004 mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om samarbejde om statistik[14] , og

c) lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kandidatlande og tiltrædende lande, og de vestlige Balkanlande, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen, i overensstemmelse med betingelserne i de respektive bilaterale eller multilaterale aftaler med disse lande om de generelle principper for disse landes deltagelse i Unionens programmer.

Artikel 15

Evaluering og revision af programmet

1. Kommissionen forelægger senest den 30. juni 2015 efter høring af ESSC en interimsrapport om gennemførelsen af programmet for Europa-Parlamentet og Rådet.

2. Kommissionen kan senest den 31. december 2016 på grundlag af interimsrapporten, der er omhandlet i stk. 1, og efter høring af ESSC forelægge Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om forlængelse af programmet for perioden 2018-2020, under overholdelse af FFR 2014–2020.

3. Inden den 31. december 2018 forelægger Kommissionen efter høring af ESSC og Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg en endelig evalueringsrapport om gennemførelsen af programmet for Europa-Parlamentet og Rådet.

Artikel 16

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2013.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 15. januar 2013.

På Europa-Parlamentets vegne

M. Schulz

Formand

På Rådet vegne

L. Creighton

Formand

BILAG

Statistisk infrastruktur og målene i det europæiske statistiske program 2013–2017

Indledning

Gennemførelsen af Unionens politikker kræver sammenlignelige og pålidelige statistikker af høj kvalitet om økonomiske, sociale og miljømæssige forhold i Unionen som helhed samt på nationalt og regionalt plan. Europæiske statistikker er også nødvendige, for at Europa kan forstås af offentligheden, og for at de europæiske borgere kan forstå og tage del i den demokratiske proces og debatten om Unionen nu og i fremtiden.

Det europæiske statistiske program skaber lovgivningsrammen for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker for perioden 2013–2017.

De europæiske statistikker udvikles, udarbejdes og formidles inden for denne lovgivningsramme gennem nært og koordineret samarbejde i det europæiske statistiske system (ESS).

Statistikker, som udvikles, udarbejdes og formidles i henhold til det europæiske statistiske program 2013–2017 («programmet«), bidrager til gennemførelse af Unionens politikker som afspejlet i TEUF og Europa 2020-strategien samt dens respektive flagskibsinitiativer og andre politikker, som indgår i Kommissionens strategiske prioriteringer.

I betragtning af at programmet er et flerårigt program, der dækker en periode på fem år, og at ESS sigter mod at spille og vedblive med at spille en central rolle på det statistiske område, er programmet ambitiøst for så vidt angår dækningsområde og mål, men programmet vil blive gennemført trinvist. Et af programmets mål skal være udviklingen af en effektiv prioriterings- og forenklingsmekanisme.

Statistisk infrastruktur

Programmet skal bestræbe sig på at etablere en infrastruktur for statistiske data. Infrastrukturen skal være tilpasset den omfattende brug af forskellige applikationer.

Europæiske statistikker udarbejdes hovedsagelig til støtte for udformningen af politikker, men de bør også stilles til rådighed og gøres let tilgængelige for andre beslutningstagere, forskere, virksomheder og Europas borgere i almindelighed, eftersom statistikkerne udgør et offentligt gode og betales af de europæiske borgere og virksomhederne, hvorfor disse bør kunne nyde godt af disse tjenester i samme omfang. For at infrastrukturen kan opfylde disse krav, skal den opbygges efter fornuftige principper, således at den kan opfylde en lang række forskellige formål og samtidig være tilstrækkelig smidig til at kunne tilpasses udviklingen i brugernes behov i de kommende år.

Infrastrukturen for statistiske data fremgår af følgende:

STATISTIKKENS INFRASTRUKTUR

Forklaring

Data :

data indsamlet af nationale statistikmyndigheder på grundlag af traditionelle statistiske metoder (stikprøveundersøgelser, tællinger mv.) — og data fra andre kilder, der også anvendes til statistiske formål. Dataene tilpasses behovene inden for de forskellige politikområder, f.eks. arbejdsmarked, migration eller landbrug.

Begrebet omfatter også data, som er indsamlet til administrative formål, men som anvendes af nationale statistikmyndigheder til statistiske formål (almindeligvis benævnt data fra administrative kilder).

Regnskabssystemer : sammenhængende og integrerede konti, balancer og tabeller baseret på et sæt internationalt aftalte regler. Et regnskabssystem sikrer en høj grad af konsistens og sammenlignelighed. Statistiske data kan sammenstilles og fremlægges i et format, som er egnet til analyser og politikudformning.

Indikatorer : en indikator er et summarisk mål vedrørende et centralt område eller fænomen og udledt af en række observerede fakta. Indikatorer kan anvendes til at angive relative positioner eller vise positive eller negative ændringer. Indikatorer anvendes almindeligvis direkte i politikker på EU-plan eller globalt plan. Inden for strategiske politikområder er de et vigtigt redskab ved fastsættelse af mål og overvågning af deres opfyldelse.

SPECIFIKT FORMÅL

INDIKATORER

FLERE FORMÅL

REGNSKABSSYSTEMER

DATA

+++++ TIFF +++++

Inden for dette overordnede system vil der i programmet blive foretaget en yderligere opdeling af statistiske data i tre søjler: virksomheder; borgernes Europa; og geospatiale, miljømæssige, landbrugsmæssige og andre sektorspecifikke statistikker.

EU-politikkerne og relevante globale politikker ligger til grund for fastlæggelse af statistikbehovene, som inden for programmet søges opfyldt gennem en ny struktur og tilsvarende produktionsprocesser. Derfor er hver enkelt EU-politik og globale politik afspejlet i de forskellige bestanddele i den statistiske infrastruktur, og er omfattet af specifikke aktiviteter i programmet. Nye politikker i de kommende år vil blive omfattet ved hjælp af nye metoder til udledning af indikatorer/regnskaber på grundlag af statistiske data produceret inden for de tre søjler.

STATISTISKE DATA — STRUKTUR OG DYNAMIK

Statistikbehov i relation til politikker på EU-plan og globalt plan – indikatorer

Regnskabssystemer og harmoniserede statistiske systemer til produktion af indikatorer

Statistikker som input til regnskabssystemer

Europa 2020, økonomisk styring og økonomisk globalisering

Økonomiske og sociale resultater

Miljømæssig bæredygtighed

Virksomheder

Borgernes Europa

Geospatiale, miljømæssige, landbrugsmæssige og andre sektorspecifikke statistikker

+++++ TIFF +++++

Mål

Programmets generelle mål er, at ESS fortsat skal være den førende leverandør af statistikker af høj kvalitet vedrørende Europa.

Under hensyntagen til de ressourcer, der er til rådighed både på nationalt plan og EU-plan, samt svarbyrden fastsættes følgende specifikke mål for statistiske aktioner til gennemførelse af programmet:

– mål 1: i rette tid at levere statistiske oplysninger, som skal anvendes til brug for udformningen, overvågningen og evalueringen af Unionens politikker, og som på passende vis afspejler prioriteringerne og samtidig fastholder en balance mellem de økonomiske, sociale og miljømæssige områder og opfylder behovene for det brede spektrum af brugere af europæiske statistikker, herunder andre beslutningstagere, forskere, virksomheder og de europæiske borgere i almindelighed, på en omkostningseffektiv måde, uden unødvendigt dobbeltarbejde

– mål 2: at gennemføre nye metoder til produktion af europæiske statistikker til forbedring af effektiviteten og kvaliteten

– mål 3: at styrke partnerskabet inden for og uden for ESS for yderligere at forbedre dets produktivitet og dets førerposition inden for officiel statistik på verdensplan, og

– mål 4: at sikre, at opstillingen af sådanne statistikker foregår konsekvent under hele programmets forløb, forudsat at dette ikke indvirker forstyrrende på ESS' prioriteringsmekanisme.

Disse specifikke mål opdeles i forskellige prioriterede områder som beskrevet nedenfor. Mål 1 og 4 er beskrevet i «I. Statistikproduktion», mål 2 i «II. Metoder til produktion af europæiske statistikker» og mål 3 i «III. Partnerskab».

I. STATISTIKPRODUKTION

1. Indikatorer

1.1. Europa 2020

Godkendelsen af Europa 2020-strategien af Det Europæiske Råd i juni 2010 har i vidt omfang fastlagt den strategiske dagsorden for Unionen og de nationale politikker for de kommende år. Denne dagsorden indeholder en række hovedmål og flagskibsinitiativer, for hvilke ESS skal udarbejde statistiske indikatorer inden for en række områder (f.eks. forbedring af betingelserne for innovation, forskning og udvikling, fremme af beskæftigelsen, opfyldelse af Unionens målsætninger for klimaændringer og energi, effektiv ressourceudnyttelse, forbedring af uddannelsesniveauerne, herunder læringsmobilitet, aktiv og sund aldring og fremme af social integration gennem fattigdomsbekæmpelse).

Mål 1.1.1

At levere statistiske data af høj kvalitet, som skal være rettidigt til rådighed, og overvåge gennemførelsen af Europa 2020-strategien. Nye indikatorer baseres så vidt muligt på tilgængelige statistiske data.

Målet gennemføres ved at stille følgende til rådighed:

– ajourførte hovedmålsindikatorer for Europa 2020 (inden for beskæftigelse, forskning og udvikling, innovation, energi/klimaændringer, uddannelse, miljø, social beskyttelse, social integration og fattigdom), der skal være tilgængelig på Kommissionens (Eurostats) websted

– statistikker til støtte for overvågning af gennemførelsen af flagskibsinitiativer i Europa 2020

– supplerende indikatorer til brug for den forudgående og efterfølgende evalueringer af Unionens politikker på det økonomiske, sociale og miljømæssige område, og

– beskæftigelsesindikatorer, der skelner mellem deltids- og fuldtidsbeskæftigelse, samt indikatorer vedrørende arbejdsløshed, som tager højde for personer, der deltager i aktiveringspolitikker, f.eks. efteruddannelse.

1.2. Økonomisk styring

Krisen og spændingerne på finansmarkederne har understreget behovet for at styrke den økonomiske styring i Unionen. Unionen har allerede taget afgørende skridt inden for økonomisk styring og samordning, som i et vist omfang vil få stor betydning for det statistiske arbejde ud over de løbende statistiske aktiviteter.

Mål 1.2.1

At udvikle nye og forbedre eksisterende statistiske data, som er relevante for Unionens beslutningstagere og offentligheden generelt, vedrørende den styrkede og integrerede økonomiske styring af Unionen og overvågningscyklussen, der også inddrager stabilitets- og vækstpagten og den økonomiske politik.

Målet skal nås ved hjælp af:

– tilvejebringelsen af statistisk input til resultattavlen for makroøkonomiske ubalancer og den tilgrundliggende analyse

– tilvejebringelsen af statistisk input til forbedring af stabilitets- og vækstpagten, med særligt fokus på produktion og forelæggelse af statistikker af høj kvalitet om offentlig gæld

– udviklingen og udarbejdelsen af et sæt indikatorer til måling af konkurrenceevnen, og

– gennemførelsen af en solid kvalitetsstyring i produktionskæden, herunder også opstrømsdata vedrørende offentlige finanser og de underliggende arbejdsprocesser i medlemsstaterne.

Mål 1.2.2

At levere pålidelige statistikker og indikatorer til europæiske beslutningstagere til administrative og reguleringsmæssige formål og til overvågning af specifikke mål inden for Unionens politikområder.

Målet skal nås ved hjælp af:

– fastlæggelsen af anvendelsesområdet for statistikker til administrative og reguleringsmæssige formål og indgåelsen af aftaler med brugerne om dette anvendelsesområde, og

– fastlæggelsen, så vidt som det er hensigtsmæssigt, gennemførelsen og forklaring af et pålideligt kvalitetsstyringssystem for disse indikatorer.

1.3. Økonomisk globalisering

De sociale, økonomiske og andre virkninger af den finansielle krise, de øgede strømme på tværs af grænserne og fragmenteringen af produktionsprocesserne har understreget behovet for et mere sammenhængende system og bedre måling af den globaliserede produktion.

Mål 1.3.1

At forbedre de indikatorer og statistiske oplysninger om økonomisk globalisering og globale værdikæder, som er til rådighed for EU-beslutningstagere og offentligheden generelt.

Målet skal nås ved hjælp af:

– ajourføringen af eksisterende indikatorer om økonomisk globalisering, der skal være tilgængelige på (Kommissionens) Eurostats websted

– udviklingen af nye indikatorer om globale værdikæder, herunder strømme og afhængighed af naturressourcer

– en analyse af globale værdikæder, eventuelt via egnede input-output-tabeller, og udenrigshandels- og virksomhedsstatistik, herunder sammenkædning af mikrodata, og

– en undersøgelse af behovet for at revidere beregningen og tildelingen af finansielle formidlingstjenester.

2. Regnskabssystemer

Kommissionens meddelelse af 20. august 2009 med titlen «BNP og mere — Måling af fremskridt i en verden i forandring» og offentliggørelsen af Stiglitz-Sen-Fitoussi-rapporten om måling af økonomiske resultater og sociale fremskridt har givet nye impulser til at imødegå den vigtige udfordring for ESS, nemlig hvordan der ud over de traditionelle opgørelser af økonomisk output kan produceres bedre statistikker om tværgående emner og mere integrerede statistikker til at beskrive komplekse sociale, miljømæssige og økonomiske fænomener. Det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS) udgør en integreret og konsistent ramme for al økonomisk statistik, som bør suppleres med andre indikatorer for at tilvejebringe mere fyldestgørende data til brug for beslutningstagningen og politikudformningen.

2.1. Økonomiske og sociale resultater

Den økonomiske krise har understreget behovet for et sæt makroøkonomiske indikatorer af høj kvalitet for bedre at forstå og analysere de økonomiske konjunkturer og deres sociale virkninger og derved lette beslutningsprocessen. Den globaliserede produktion gør det nødvendigt at udvikle et konsistent system, som gør det lettere at fortolke og integrere statistikker fra forskellige områder.

Mål 2.1.1

At supplere målingen af de økonomiske resultater med forskellige dimensioner af globalisering, livskvalitet, adgang til varer og tjenesteydelser, miljømæssig bæredygtighed, sundhed, trivsel, social samhørighed og social integration samt at udvikle et system til analyse af den globaliserede produktion.

Målet skal nås ved hjælp af:

– gennemførelsen og opstillingen af årlige, kvartalsvise nationale regnskaber samt årlige regionale regnskaber i overensstemmelse med ENS

– udarbejdelsen af indikatorer for indkomst- og forbrugsfordelingen mellem husholdningerne (ved at afstemme nationalregnskabsaggregater med data fra husholdningsundersøgelser eller administrative data)

– udarbejdelsen af aktuelle prisstatistikker af høj kvalitet, især de harmoniserede forbrugerprisindeks

– udviklingen af satellitregnskaber for nye områder

– oprettelsen af en database til måling af vækst og produktivitet, hvor der tages hensyn til ændringerne i produktivitet i såvel den offentlige som den private sektor

– udviklingen af et rammesystem til analyse af den globaliserede produktion

– udviklingen af et rammekoncept til måling af livskvalitet og trivsel, og

– en tilpasning af de tilsvarende regnskabsmæssige og statistiske begreber i videst muligt omfang.

Mål 2.1.2

At tilvejebringe makroøkonomiske og sociale indikatorer og PEEI-indikatorer (vigtige europæiske økonomiske indikatorer) i form af et sammenhængende sæt indikatorer for at imødekomme kravene til statistikker på EU-plan og verdensplan og tilpasning af PEEI-indikatorerne til brugernes behov.

Målet skal nås ved hjælp af:

– en koordineret udvikling af resultattavler for vigtige makroøkonomiske og sociale indikatorer og indikatorer for bæredygtig udvikling

– tilvejebringelsen af en harmoniseret metodologi for vigtige makroøkonomiske og sociale indikatorer og PEEI-indikatorer

– en forbedring af indikatorernes internationale sammenlignelighed

– tilvejebringelsen af bedre redskaber til at gøre det lettere at fortolke og formidle indikatorer, og

– tilvejebringelsen af harmoniserede boligstatistikker og tilhørende statistikker tilgængelige for alle medlemsstater.

2.2. Miljømæssig bæredygtighed

Beskyttelse, bevarelse og forbedring af miljøet for nuværende og kommende generationer og bekæmpelse af klimaændringernes virkninger står meget højt på den europæiske dagsorden og er mål i EU-traktaterne. Effektive politikker vedrørende disse emner kræver statistiske oplysninger inden for forskellige områder.

Mål 2.2.1

At tilvejebringe miljøregnskaber og statistikker vedrørende klimaændringer under hensyntagen til den internationale udvikling på dette område.

Målet skal nås ved hjælp af:

– udviklingen af et sammenhængende miljøregnskabssystem, som er opbygget som et «satellitregnskab» til nationalregnskabet, og som indeholder oplysninger om luftforurening, energiforbrug, strømme og reserver af vigtige naturressourcer og vand, handel med basale og kritiske råstoffer, miljøafgifter og udgifter til miljøbeskyttelse, herunder eventuelt også grøn vækst og offentlige grønne indkøb

– en opgradering, udvikling, udarbejdelse og formidling af indikatorer for sekundære belastninger, virkningerne af klimaændringer, også med hensyn til sundhed, svagheder og tilpasningsprocessen, og

– udviklingen af en primær indikator til måling af det samlede miljøpres.

3. Data

3.1. Virksomheder

Europæiske virksomheder er i centrum for en lang række EU-politikker. Hertil kommer, at de er ansvarlige for levering af basisdata. Derfor er der stærk efterspørgsel efter virksomhedsstatistikker til støtte for beslutningsprocessen, men de medvirker også til, at de europæiske borgere og virksomheder bedre forstår virkningerne af disse politikker, hvor der skelnes mellem store virksomheder, virksomheder med mellemkapitalisering (mid-caps) og små og mellemstore virksomheder, for hvilke der er øget behov for detaljerede og harmoniserede statistikker. Der er samtidig behov for at reducere den administrative byrde og indberetningsbyrden.

Mål 3.1.1

At forbedre effektiviteten i de statistiske produktionsprocesser. At tilvejebringe statistik af høj kvalitet om kerneområder, hvor virksomhederne er i centrum, f.eks. virksomhedsstatistik, konjunkturindikatorer, investeringer i menneskelige ressourcer og kompetencer, internationale transaktioner, globalisering, overvågning af det indre marked, FoU og innovation og turisme. Det er særlig vigtigt, at der foreligger data om industri- eller servicesektorer med høj værditilvækst, navnlig inden for den grønne, den digitale og den sociale økonomis sektorer (som f.eks. sundhed og uddannelse).

Målet skal nås ved hjælp af:

– genanvendelsen af data i det statistiske system og i samfundet og indførelsen af en fælles infrastruktur og fælles værktøjer

– tilvejebringelsen af statistiske data og indikatorer om virksomheder på årsbasis eller hyppigere

– tilvejebringelsen af statistiske data til beskrivelse af Europas placering i verden og Unionens forhold til den øvrige verden

– tilvejebringelsen af statistiske data til analyse af globale værdikæder og oprettelsen af Euro Group Register som hovedelement i indsamlingen af tværgående oplysninger om globalisering

– en bedre balance mellem indsamlede statistikker om handelen med varer og tjenesteydelser med en øget mængde data om tjenesteydelser og foranstaltninger til sikring af bedre fordeling af statistiske data om tjenesteydelser og varer

– udviklingen af værktøjer til overvågning af det indre marked, f.eks. værktøj til overvågning af fødevarepriser og tilhørende indikatorer

– tilvejebringelsen af kvalitetsstatistikker om resultater vedrørende kerneområder inden for innovation og FoU, som er udarbejdet ved øget anvendelse af patentregistre og øget forskning samt statistisk udnyttelse af individuelle mikrodata

– tilvejebringelsen af statistikker om udbud og efterspørgsel inden for turisme udarbejdet ved bedre dataindsamling og en bedre sammenkædning af turismedata og data fra andre områder, og

– tilvejebringelsen af statistikker om ressourceforbrug og ressourceeffektivitet så vidt muligt baseret på eksisterende dataindsamlinger.

3.2. Borgernes Europa

Europas borgere er i centrum for Unionens politikker. Sociale statistikker i videste forstand er derfor stærkt efterspurgt til støtte for beslutningsprocessen og til overvågning af resultaterne af sociale politikker, men kan også medvirke til, at borgerne i Europa bedre kan vurdere disse politikkers indflydelse på deres dagligdag og trivsel.

Mål 3.2.1

At tilvejebringe statistikker om kerneområder inden for socialpolitikken, hvor borgeren er i centrum, f.eks. trivsel, bæredygtighed, social samhørighed, fattigdom, uligheder, demografiske udfordringer (navnlig befolknings aldring og migration), arbejdsmarkedet, uddannelse, herunder undervisning af børn, voksenuddannelse, erhvervsuddannelse og unges læringsmobilitet, kultur, fysisk aktivitet, livskvalitet, sikkerhed, sundhed, handicap, forbrug, fri bevægelighed og det indre marked, unges mobilitet, teknologisk innovation og ny livsstil. Disse statistikker kønsopdeles, hvor det er hensigtsmæssigt, for grupper, der er særligt interessante for socialpolitiske beslutningstagere. Prioriteringer opstilles i overensstemmelse med artikel 6.

Målet skal nås ved hjælp af:

– en konsolidering af basisinfrastrukturen for europæiske socialstatistikker, herunder datasamlinger fra undersøgelser og administrative kilder, og et fælles sæt kernevariabler

– udviklingen af vigtige sociale undersøgelser, der leverer strømlinede data (herunder mikrodata) om personer og husholdninger, der suppleres af yderligere og mindre hyppige mikrodataindsamlinger

– udviklingen af statistikker om uddannelse, herunder effektivisering og modernisering af voksenuddannelsesundersøgelserne

– tilvejebringelsen af statistikker over indkomstuligheder, så der kan fremskaffes en sammenlignelig national primær indikator, samt data vedrørende uligheder i adgangen til basale varer og tjenesteydelser

– et metodologisk arbejde vedrørende statistikker om fysisk aktivitet og kultur

– tilvejebringelsen af statistikker vedrørende sikkerhed mod kriminalitet, sundhed, som fastlagt inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1338/2008 af 16. december 2008 om fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø,[15] og handicap

– gennemførelsen af aktioner i arbejdsprogrammet for mainstreaming af migrationsstatistik

– tilvejebringelsen af livskvalitetsindikatorer til måling af fremskridt i samfundet, og

– påbegyndelsen af forberedelserne til næste folketællingsrunde (planlagt til 2021).

3.3. Geospatiale, miljømæssige, landbrugsmæssige og andre sektorspecifikke statistikker

Kombinationen af statistikker med georefererede data og geospatiale analyser åbner op for nye muligheder, som ESS vil undersøge nærmere. Specifikke emner som f.eks. fortrolighed og den statistiske validitet af estimationer ud fra små områder bør der lægges særlig vægt på.

Statistikker vedrørende energi og transport til støtte for EU 2020-strategien og klimaændringspolitikken vil være af stor betydning i fremtiden.

Blandt Unionens øvrige politikker vil landbruget fortsat have stor betydning i perioden 2013–2017. Det statistiske arbejde vil i stort omfang komme til at afhænge af resultaterne af overvejelserne om den fælles landbrugspolitik efter 2013. Der vil blive lagt vægt på miljøspørgsmål, biodiversitet/økosystemer, økonomiske spørgsmål, sundhed og sikkerhed og sociale aspekter.

Mål 3.3.1

At understøtte evidensbaseret politikudformning via mere fleksibel og øget anvendelse af geodata kombineret med sociale, økonomiske og miljømæssige statistikker.

Målet skal nås ved hjælp af:

– videreudvikling, vedligeholdelse og drift af infrastrukturen for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire), som fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF[16] , og navnlig af Unionens geoportal

– at der stilles en bred vifte af geografiske data til rådighed via samarbejde med EU-programmer for arealanvendelsesundersøgelser og teledetektion, og

– integreringen af statistiske data, når det er relevant, med henblik på etablering af en fleksibel infrastruktur, der er baseret på flere kilder, til brug for analyser i rum og tid.

Mål 3.3.2

At tilvejebringe statistikker vedrørende miljø til støtte for udformningen af EU-politikker.

Målet skal nås ved hjælp af:

– en række basale miljøstatistikker om ressourcer som f.eks. affald og genanvendelse, vand, råstofdepoter, økosystemer og biodiversitet på nationalt og om muligt på regionalt plan samt et sæt basale statistikker vedrørende klimaændringer med henblik på at understøtte reduktions- og tilpasningsforanstaltninger og -politikker på alle relevante niveauer fra lokalt plan til EU-plan.

Mål 3.3.3

At tilvejebringe statistikker vedrørende energi og transport til støtte for Unionens politikker.

Målet skal nås ved hjælp af produktion og formidling af statistikker om:

– vedvarende energi

– energibesparelser og energieffektivitet, og

– transportsikkerhed, passagermobilitet, vejtrafik og intermodal godstransport.

Mål 3.3.4

At tilvejebringe landbrugs-, fiskeri- og skovbrugsstatistik til udvikling og overvågning af den fælles landbrugs- og fiskeripolitik til realisering af basale europæiske strategimål vedrørende bæredygtighed samt udvikling af landdistrikterne ved at udføre regelmæssige aktiviteter i forbindelse med udvikling, produktion og formidling af statistikker.

Målet skal nås ved hjælp af:

– en revurdering og forenkling af indsamlingen af landbrugsdata i overensstemmelse med revurderingen af den fælles landbrugspolitik efter 2013

– en omlægning af indsamlingen af landbrugsdata, især med det formål at forbedre dataenes kvalitet og aktualitet

– en gennemgribende gennemgang af datastyringssystemet for arealanvendelse og arealdække, og udformning og gennemførelse af et nyt system på grundlag heraf

– gennemførelsen af dataindsamlingssystemet for sammenhængende landbrugsmiljøindikatorer, om muligt baseret på eksisterende data

– etableringen af passende regionale opdelinger, og

– gennemførelsen og formidlingen af et sæt basale skovbrugsdata fra Integrated Environmental and Economic Accounting for Forestry (skovbrugsregnskaberne) som f.eks. skovarealer, mængde og værdi af træer på roden og skovbrugs- og skovningsregnskaber.

II. METODER TIL PRODUKTION AF EUROPÆISKE STATISTIKKER

ESS står i øjeblikket over for en række udfordringer: øget efterspørgsel efter statistikker af høj kvalitet, voksende behov for komplekse, flerdimensionale statistikker, nye aktører på informationsmarkedet, begrænsede ressourcer, behov for yderligere reduktion af respondenternes statistikbyrde samt diversificering af kommunikationsmidler. Det kræver, at der foretages en progressiv tilpasning af metoderne til produktion og formidling af officielle europæiske statistikker.

1. Kvalitetsstyring inden for ESS

Mål 1.1

At gennemføre et kvalitetsstyringssystem i ESS baseret på adfærdskodeksen.

At styrke udvekslingen af god praksis ved gennemførelsen af adfærdskodeksen og sikre, at der i kvalitetsrapporterne tages højde for de forskellige brugerbehov.

Målet skal nås ved hjælp af:

– indførelsen af nye overvågningssystemer og yderligere peerevalueringer for at vurdere, om adfærdskodeksen overholdes

– en harmonisering af ESS' og Det Europæiske System af Centralbankers (ESCB's) kvalitetssikringssystemer

– opfyldelsen af brugernes behov med hensyn til kvalitetsrapportering, og

– en standardisering af kvalitetsrapporter inden for forskellige statistiske områder på EU-plan.

2. Prioritering og forenkling

ESS står over for en stor udfordring: hvordan kan der leveres europæiske statistikker af høj kvalitet for at imødekomme den stigende efterspørgsel efter statistikker i en situation, hvor medlemsstaternes budgetter er stærkt beskåret, og der er ansættelsesstop i Kommissionen og medlemsstaterne, hvilket for visse organers vedkommende vil betyde en reel mindskelse af de menneskelige ressourcer. Med de begrænsede ressourcer på europæisk og nationalt plan er det vigtigt at fokusere på prioriteringen og forenklingen, som kræver en indsats af alle parter i ESS. Der er blevet indført en prioriteringsmekanisme som en integrerende del af udarbejdelsen af de årlige arbejdsprogrammer, og den vil blive anvendt i løbet af hele programmet. Der skal i denne forbindelse bl.a. foretages en årlig revurdering af eksisterende statistikbehov, som tager udgangspunkt i initiativer fra Kommissionen til at reducere de statistiske krav under hensyntagen til brugernes, producenternes og respondenternes interesser. Processen bør følges i tæt samarbejde med både brugere og producenter af europæiske statistikker.

Mål 2.1

At gennemføre en prioriteringsmekanisme for ESS med det formål at forenkle rapporteringskravene og tilpasning til nye statistikbehov, samtidig med at der tages højde for producenternes begrænsede ressourcer, byrden for respondenterne og brugernes behov.

Målet skal nås ved hjælp af:

– fastlæggelsen af prioriteringer og afsættelsen af ressourcer i overensstemmelse hermed

– fastlæggelsen af prioriteringer for ESS som en del af det årlige arbejdsprogram, som der henvises til i artikel 9

– hensyntagen til resultaterne af bruger- og producentkonsultationer i det årlige arbejdsprogram, og

– oplysning af brugerne om de statistikområder, der skal forenkles, og om, hvilke dataindsamlinger der skal begrænses/indstilles.

3. Statistikker til flere formål og effektivisering af statistikproduktionen

Mål 3.1

Gradvist, og under hensyntagen til de omkostninger, som gennemførelsen genererer i ESS, at indføre en forretningsarkitektur for ESS, som skal sikre en mere integreret produktion af europæiske statistikker, at harmonisere og standardisere produktionsmetoder og metadata, at forbedre den horisontale (statistikområder) og vertikale (ESS-partnere) integrering af statistiske produktionsprocesser i ESS under overholdelse af nærhedsprincippet, at anvende og integrere flere datakilder og producere statistikker til flere formål. Der vil særligt blive fokuseret på spørgsmål om fortrolighed, der vil opstå i forbindelse med en øget anvendelse, genbrug og udveksling af mikrodata og administrative registre.

Målet skal nås ved hjælp af:

– en øget anvendelse af passende administrative data inden for alle statistikområder

– en indkredsning og anvendelse af nye datakilder til brug for europæiske statistikker

– en øget deltagelse af Kommissionen (Eurostat) og nationale statistikmyndigheder i udformningen af administrative registre

– en mere udbredt anvendelse af teknikker som statistisk match og sammenkædning af data (data linking) for at øge udbuddet af europæiske statistikker

– anvendelsen af den europæiske tilgang til statistikker i forbindelse med hurtig reaktion på statistikbehov i særlige og behørigt begrundede tilfælde

– en øget integrering af produktionsprocesserne for europæiske statistikker via ESS-koordinerede aktioner

– en yderligere harmonisering af statistiske begreber inden for alle statistikområder

– udviklingen og gennemførelsen af en fleksibel it-referenceinfrastruktur og tekniske standarder for forbedring af interoperabiliteten, deling af data og metadata og fælles datamodellering

– anvendelsen af standard it-værktøjer i alle statistikprocesser

– udviklingen af metodologiske standarder for at øge anvendelsen og tilgængeligheden af harmoniserede metodologier (herunder blandede fremgangsmåder ved dataindsamling) og harmoniserede metadata

– styrkelsen af de statistiske virksomhedsregistres rolle som det sted, hvor de statistiske enheder for alle virksomhedsrelaterede statistikker er indeholdt og anvendt som kilde for nationalregnskaber, og

– en forbedring af tilvejebringelsen af metadata, herunder baggrundsinformation om, hvordan dataene er indsamlet, om dataenes kvalitet og om, hvordan dataene kan gøres mere tilgængelige for brugerne.

Mål 3.2

At sikre, at ESS er velfungerende og kohærent via effektivt samarbejde og kommunikation.

Målet skal nås ved hjælp af:

– en effektiv støtte til partnerskaber inden for ESS

– fastlæggelsen og gennemførelsen af processer til byrde- og arbejdsfordeling inden for ESS, og

– en yderligere udvikling og iværksættelse af samarbejdsnetværk.

4. Formidling og kommunikation

Mål 4.1

At gøre ESS til den vigtigste datakilde vedrørende europæiske statistikker for alle brugere og især for offentlige og private beslutningstagere ved at etablere en statistisk informationstjeneste af høj kvalitet baseret på principperne om fri og let adgang til europæiske statistikker.

At intensivere og udbygge dialogen mellem statistikbrugere og -producenter for at kunne opfylde brugernes behov for kvalitetsstatistik. Inddragelse af brugerne i nyudviklingsarbejdet på et tidligt tidspunkt er af afgørende betydning for at forbedre ESS' effektivitet og virkemåde.

At udvide og rationalisere udbuddet af formidlingsprodukter for at imødekomme behovet hos brugere, der anvender ny teknologi.

At etablere en omkostningseffektiv, integreret og sikker infrastruktur inden for ESS for adgang til fortrolige oplysninger med henblik på anvendelse til videnskabelige formål.

Målet skal nås ved hjælp af:

– en anerkendelse af ESS som vigtigste referencepunkt for brugere af europæiske statistikker

– etableringen af en integreret sikker infrastruktur for adgang til EU-mikrodata

– indførelsen af et system til at behandle brugernes anmodninger om direkte adgang og rådgivning angående fortolkning af statistiske data

– tilpasningen af formidlingsprodukter til brugernes behov ved anvendelse af ny teknologi

– et større antal statistikprodukter med tværgående emner

– en øget anvendelse af ny kommunikations- og formidlingsteknologi (f.eks. SDMX-baseret)

– et større udbud af mikrodatasæt til brug for statistisk forskning i overensstemmelse med EU-lovgivning og national lovgivning om datafortrolighed, og

– udarbejdelsen af datasæt med henblik på at lette anvendelsen af statistiske data til undervisnings- og forskningsformål.

5. Uddannelse, innovation og forskning

Mål 5.1

At opfylde lærings- og udviklingsbehov i ESS baseret på en kombination af uddannelseskurser og lærings- og udviklingsmuligheder.

At forbedre samarbejdet mellem ESS-medlemmerne vedrørende vidensoverførsel og udveksling og gennemførelse af bedste praksis og fælles innovative metoder til produktion af statistik.

At organisere aktiviteter, forskerkredses deltagelse i og bidrag til forbedring af de statistiske produktionskæder og kvaliteten af officielle statistikker.

Målet skal nås ved hjælp af:

– indførelsen af en kandidatgrad (f.eks. master i officiel statistik)

– tilvejebringelsen af uddannelsesprogrammer baseret på brugeres og andre borgeres behov

– en bredere anvendelse af forskningsresultater i statistikproduktionen og -formidlingen

– en anerkendelse af ESS som referencepunkt for statistiske forskningsmiljøer

– forskningsmiljøers øgede deltagelse i forskning inden for officiel statistik, og

– indførelsen af egnede instrumenter til udveksling af praksis og gennemførelsen af fælles løsninger i ESS.

III. PARTNERSKAB

1. Partnerskab inden for og uden for ESS

De nationale statistiskmyndigheder og Kommissionen (Eurostat) er i en partnerskabets ånd ansvarlige for udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker.

Mål 1.1

At gennemføre en bedre ramme for ESS' styring.

Målet skal nås ved hjælp af gennemførelsen af revisionen af forordning (EF) nr. 223/2009 og af Kommissionens afgørelse 2012/504/EU af 17. september 2012 om Eurostat[17] .

Mål 1.2

At forbedre Kommissionens (Eurostats) koordinerende funktion som Den Europæiske Unions statistiske kontor.

Målet skal nås ved hjælp af:

– inddragelsen af Kommissionen (Eurostat) på et tidligt stadium i alle Kommissionens initiativer for så vidt angår de statistiske aspekter, og

– regelmæssige interessentdialoger på topledelsesniveau.

Mål 1.3

At styrke samarbejdet med ESCB og de europæiske og internationale organisationer, der deltager i produktionen af data til statistiske eller administrative formål via fælles projekter og koordinering af udvikling. At sikre overensstemmelse mellem Unionens standarder og internationale standarder.

Målet skal nås ved hjælp af:

– gennemførelsen af et fælles kvalitetssystem for ESS og ESCB

– en øget deltagelse af Kommissionen (Eurostat) i internationale rådgivende grupper

– fastlæggelsen og gennemførelsen af nye samarbejdsformer med henblik på at sikre, at den statistiske udvikling koordineres behørigt mellem de internationale organisation, og at arbejdet fordeles effektivt, og

– gennemførelsen af manualerne til det nye FN's nationalregnskabssystem, ENS, FN's system for miljømæssige og økonomiske regnskaber, europæiske miljøøkonomiske regnskaber og betalingsbalancen.

Mål 1.4

At fremme og gennemføre statistisk rådgivning og statistisk bistand i lande uden for Unionen i overensstemmelse med de prioriterede mål i Unionens udenrigspolitik med særlig vægt på udvidelse og den europæiske naboskabspolitik.

Målet skal nås ved hjælp af:

– anvendelsen af ESS' førerposition internationalt

– leveringen af kvalitetsdata til EU's udenrigspolitik

– en understøtning af Kommissionens tjenestegrene til gennemførelsen af udviklingspolitik og politik for internationalt samarbejde i deres relationer med internationale organisationer og med tredjelandsregioner eller tredjelande i spørgsmål af almen statistisk interesse

– formidlingen af relevante statistiske data til støtte for udvidelsesprocessen og forhandlingerne herom

– begrænsningen af anmodninger fra nye medlemsstater om undtagelsesordninger, der fører til mangler i tilgængeligheden af data

– indgåelsen af aftaler/aftalememoranda med tredjelande

– udformningen og gennemførelsen af programmer for teknisk samarbejde

– en fokusering af teknisk bistand på dataharmonisering og -levering, og

– forbedring af samarbejds- og koordineringsaktiviteter blandt ESS' medlemmer.

Fotnoter

1)

EUT L 39 av 9.2.2013, s. 12.

2)

EUT L 354 av 28.12.2013, s. 84.

3)

Ingen forfatningsrettslige krav angitt.][Forfatningsrettslige krav angitt.

4) Europa-Parlamentets holdning af 12.12.2012 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 20.12.2012.

5) EUT L 87 af 31.3.2009, s. 164.

6) Med forbehold af artikel 5 i protokol (nr. 4) om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank.

7) EUT L 192 af 22.7.2011, s. 1.

8) EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

9) EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

10) EUT L 73 af 15.3.2008, s. 13.

11) EUT L 332 af 30.11.2006, s. 21.

12) EUT L 340 af 19.12.2008, s. 76.

13) EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

14) EUT L 90 af 28.3.2006, s. 2.

15) EUT L 354 af 31.12.2008, s. 70.

16) EUT L 108 af 25.4.2007, s. 1.

17) EUT L 251 af 18.9.2012, s. 49.