Prop. 74 L

(2017–2018)
Proposisjon til Stortinget (forslag til lovvedtak)

Endringer i folketrygdloven og kontantstøtteloven (innfasing av tredeling av foreldrepenger mv.)

Tilråding fra Barne- og likestillingsdepartementet 10. april 2018, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedinnholdet i proposisjonen

Barne- og likestillingsdepartementet legger med dette frem forslag til endringer i lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd (folketrygdloven) kapittel 14 om ytelser ved fødsel og adopsjon, og i lov 26. juni 1998 nr. 41 om kontantstøtte til småbarnsforeldre (kontantstøtteloven). Endringene gjelder utvidelse av mødre- og fedrekvoten fra 10 til 15 uker, økt stønadsperiode til flerlingforeldre og fleksibel kontantstøtte.

Forslaget om utvidelse av kvotene innebærer ikke endringer i stønadsperioden for foreldrepenger, som vil forbli den samme. Forslaget innebærer derfor at den delen av stønadsperioden som kan fordeles fritt mellom foreldrene blir 10 uker kortere enn i dag, dersom foreldrene mottar 100 prosent av beregningsgrunnlaget. Det foreslås at endringene gis virkning for fødsler og omsorgsovertakelser med sikte på adopsjon, fra og med 1. juli 2018.

Proposisjonen inneholder to forslag om flerlingforeldre: et forslag om å gi tvillingforeldre fire måneder ekstra med foreldrepenger, og et forslag om å gi foreldre som får tre eller flere barn i samme fødsel dobbel stønadsperiode, slik at begge foreldrene kan være hjemme det første året.

Regjeringen foreslår å innføre fleksibel kontantstøtte, slik at mottakerne kan motta 20, 40, 60, 80 eller 100 prosent sats, avhengig av avtalt oppholdstid for barnet.

Denne proposisjonen er første ledd i innfasingen av regjeringsplattformens punkt om at foreldrepengeperioden skal deles i tre like deler.

2 Bakgrunnen for lovforslagene

Foreldrepengeperioden etter fødsel er i dag delt i tre: én periode er reservert for hver av foreldrene (mødre- og fedrekvoten). De resterende ukene kan fordeles fritt mellom foreldrene (fellesperioden). Mødre- og fedrekvotene har siden 1. juli 2014 vært 10 uker.

Stortinget fattet følgende anmodningsvedtak 11. oktober 2017, jf. vedtak nr. 4 (2017–2018):

«Stortinget ber regjeringen legge frem en sak om å øke fedrekvoten i foreldrepermisjonen til 14 uker, for å gi barn og fedre tid sammen og bidra til likestilling i arbeidslivet».

I regjeringens politiske plattform datert 14. januar 2018, fremgår det at regjeringen vil dele «foreldrepermisjonen» i tre like deler.

Den 22. november 2017 inngikk Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og KrF et budsjettforlik, hvor flere av punktene omhandlet overføringer til barnefamiliene. Forslagene er beskrevet i Innst. 14 S (2017–2018). Statsbudsjettet for 2018 ble vedtatt i Stortinget 12. desember 2017. Forslagene om økte rettigheter til flerlingforeldre er beskrevet slik:

«Komiteens flertall, medlemmene fra Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti, viser til budsjettenigheten og innfører fire måneders ekstra foreldrepermisjon for tvillingforeldre, med virkning fra 1. juli 2018 og med beregnet kostnad på 100 mill. kroner. Flertallet viser videre til en bevilgning på 1 mill. kroner til dobbelpermisjon for trilling- og flerlingforeldre, med virkning fra 1. juli 2018.»

Videre foreslo partiene å innføre en ordning med fleksibel kontantstøtte, hvor foreldrene kan få utbetalt kontantstøtte med 20 prosent, 40 prosent, 60 prosent, 80 prosent og 100 prosent sats, i motsetning til i dag hvor ytelsen utbetales med enten full eller halv sats:

«Komiteens flertall, medlemmene fra Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti, viser til at det gjennom budsjettforliket foreslås en innføring av fleksibel kontantstøtte for 42 mill. kroner, hvilket vil gjøre det enklere for foreldre å gi ettåringer en gradvis start på barnehagelivet og bidra til å øke familiers valgfrihet.»

3 Gjeldende rett

3.1 Mødre- og fedrekvotene

Foreldrepengeordningen er regulert i kapittel 14 i lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd (folketrygdloven). I dag er foreldrepengeperioden på 49 eller 59 uker ved fødsel, og 46 eller 56 uker ved adopsjon, avhengig av om foreldrene velger å motta 100 prosent eller 80 prosent av beregningsgrunnlaget, jf. folketrygdloven § 14-9.

Foreldrepengeperioden etter en fødsel eller adopsjon, er delt i tre: 10 uker er reservert hver av foreldrene (mødre- og fedrekvoten), og kan i utgangspunktet ikke overføres til den andre forelderen. De resterende ukene kan fordeles fritt mellom foreldrene dersom vilkårene er oppfylt (fellesperioden).

Ved fødsel har mor i tillegg rett til 3 uker før fødselen. Videre er 6 uker reservert for mor etter fødselen. Disse 6 ukene inngår i mødrekvoten.

Det er adgang til å søke om utsettelse av uttak av kvotene dersom visse vilkår er oppfylt, for eksempel dersom den som har rett til foreldrepenger er i heltidsarbeid eller barnet er innlagt i helseinstitusjon, jf. folketrygdloven § 14-11.

Dersom en av foreldrene ikke benytter seg av hele eller deler av kvoten mister foreldrene disse ukene, med mindre det finnes en hjemmel for å overføre kvoten. Kvoten kan for eksempel overføres til den andre forelderen dersom mor eller far på grunn av sykdom eller skade er avhengig av hjelp til å ta seg av barnet, jf. folketrygdloven § 14-12 tredje ledd.

3.2 Økt støtte til flerlingforeldre

Ved flerbarnsfødsler, eller hvis flere barn blir adoptert samtidig, blir stønadsperioden utvidet med 25 stønadsdager (5 uker) for hvert barn mer enn ett hvis foreldrene velger full sats (100 prosent uttak). Hvis foreldrene velger redusert sats (80 prosent uttak), blir stønadsperioden utvidet med 35 stønadsdager (7 uker).

3.3 Kontantstøtte

Foreldre har rett til kontantstøtte hvis de har et barn som er mellom 13 og 23 måneder, og som ikke går i barnehage som det ytes offentlig driftstilskudd for. Full sats er 7 500 kroner per barn per måned. Hvis barnet har deltidsplass, kan foreldrene få kontantstøtte med halv sats. Barnet og foreldrene må som hovedregel bo i Norge. Fra 1. juli 2017 ble det innført et fem års botidskrav for å få rett til kontantstøtte. Hvis foreldrene bor sammen, gjelder botidskravet for begge. Opphold i et EØS-land blir regnet med.

4 Departementets vurderinger og forslag

4.1 Mødre- og fedrekvotene

Foreldrepengeordningen er viktig for å sikre barn en god og trygg start i livet, og for at mødre og fedre kan kombinere omsorgen for barnet med yrkesaktivitet.

Stortingets flertall har bedt regjeringen om å fremme en sak om å utvide fedrekvoten fra 10 til 14 uker. Etter ordlyden i Stortingets vedtak er det kun fedrekvoten som skal økes.

I regjeringens politiske plattform fremgår det at regjeringen vil dele foreldrepermisjonen i tre like deler. Departementet tolker dette som at den betalte foreldrepengeperioden etter folketrygdloven skal deles i tre like deler. Forslagene innebærer ikke endringer i arbeidsmiljølovens bestemmelser om foreldrepermisjon. En tredeling av stønadsperioden ved 100 prosent uttak, innebærer at mødre- og fedrekvoten blir 15 uker og fellesperioden 16 uker.

På denne bakgrunn foreslår departementet at mødre- og fedrekvoten utvides fra 10 til 15 uker. Forslaget innebærer ikke en utvidelse av den samlede foreldrepengeperioden. Utvidelsen av mødre- og fedrekvoten medfører at fellesdelen reduseres, slik at det blir færre uker foreldrene kan fordele fritt mellom seg. Etter endringen vil fellesperioden bli 16 uker ved 100 prosent uttak, og 26 uker ved 80 prosent uttak.

Erfaringsmessig tar ikke alle fedre ut hele eller deler av fedrekvoten. Dersom det ikke foreligger hjemmel til å overføre disse ukene til mor, vil foreldrene derfor miste disse ukene.

4.2 Økt stønadsperiode til flerlingforeldre

I forbindelse med Stortingets behandling av regjeringens forslag til statsbudsjett for 2018, la Stortinget føringer knyttet til to forslag om økt støtte til flerlingforeldre, jf Innst. 14 S (2017–2018). Familie- og kulturkomiteen vedtok statstbudsjettet for 2018 den 12. desember 2017. Forslagene krever lovendringer. Dagens bestemmelser gir flerlingforeldre 5 eller 7 uker ekstra stønadsdager (ved 100 eller 80 prosent uttak) for hvert barn mer enn ett som fødes eller adopteres. Med de nye forslagene vil det være én bestemmelse for tvillingforeldre, og én bestemmelse for foreldre som får tre eller flere barn.

Foreldrene kan ta ut de ekstra flerlingukene samtidig, jf. ftrl. § 14-10 sjette ledd, andre punktum.

Ekstra uker til tvillingforeldre

Stortinget ga ved behandlingen av statsbudsjettet for 2018 følgende føring knyttet til rettigheter for tvillingforeldre, jf Innst. 14 S (2017–2018):

«Komiteens flertall, medlemmene fra Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti, viser til budsjettenigheten og innfører fire måneders ekstra foreldrepermisjon for tvillingforeldre, med virkning fra 1. juli 2018.»

Departementet tolker dette som at Stortinget ønsker fire måneder ekstra med foreldrepenger. Når det gjelder utformingen av regelendringene, har departementet lagt vekt på sammenhengen i regelverket, og at tvillingforeldre skal kunne velge å ta ut de ekstra ukene ved både 100 prosent eller 80 prosent uttak.

I dag får flerlingforeldre 5 uker ekstra per barn mer enn ett ved 100 prosent uttak, og 7 uker ved 80 prosent uttak. Departementet legger til grunn at Stortingets føring innebærer at det gis 17 uker ekstra stønadsdager ved 100 prosent uttak (85 stønadsdager), og 21 uker ekstra stønadsdager ved 80 prosent uttak (105 stønadsdager). Fire måneder tilsvarer 17 uker, og det utbetales foreldrepenger for fem dager per uke. Ved beregning av antallet uker for foreldre med 80 prosent uttak har departementet tatt utgangspunkt i at den samlede utbetalingen bør være mest mulig lik, uavhengig av om foreldrene velger 80 eller 100 prosent uttak. Samtidig har departementet lagt til grunn at man skal opprettholde et regelverk der permisjonen fastsettes i hele uker. Dette tilsier at tvillingforeldre som velger 80 prosent uttak gis rett til 21 ekstra stønadsuker.

Dobbel stønadsperiode til foreldre som får tre eller flere barn i samme fødsel eller som adopterer tre eller flere barn

Stortinget ga ved behandlingen av statsbudsjettet for 2018, følgende føring knyttet til trilling- og flerlingforeldre, jf. Innst. 14 S (2017–2018):

«Komiteens flertall […] viser videre til en bevilgning på 1 mill. kroner til dobbelpermisjon for trilling- og flerlingforeldre, med virkning fra 1. juli 2018.»

Foreldre som får tre eller flere barn i samme fødsel, eller som adopterer tre eller flere barn, skal etter Stortingets føring få dobbel permisjon. Departementet tolker dette som dobbel stønadsperiode med foreldrepenger. Ved fødsler er foreldrepengeperioden 49/59 uker, mens den ved adopsjoner er 46/56 uker. Ved fødsler må mor av medisinske årsaker ta ut minst tre uker av perioden før fødselen. Dette behovet er ikke til stede ved adopsjoner, derfor er foreldrepengeperioden ved adopsjoner tre uker kortere. Det er ikke naturlig å utvide foreldrepengeperioden med et ukeantall som tilgodeser de tre ukene i forkant av fødselen to ganger. Departementet foreslår derfor at foreldrepengeperioden utvides med 46/56 uker. Utvidelsen vil være den samme ved fødsler og adopsjoner.

Foreldrepengeperioden vil da bli utvidet med 46 uker (230 stønadsdager) ved 100 prosent uttak eller 56 uker (280 stønadsdager) ved 80 prosent uttak. Foreldrene kan ta ut de ekstra ukene samtidig.

Særlig om foreldrepenger ved flerlingfødsler når ett eller flere barn dør i stønadsperioden

Slik departementet leser Stortingets føringer om flerlingukene, er et hovedhensyn at foreldrene skal få anledning til å ta ut flere stønadsdager samtidig når de får flere enn ett barn. Foreldrene kan ta ut flerbarnsukene samtidig, jf. ftrl. § 14-10 sjette ledd andre punktum, jf. første punktum.

Stønadsperioden blir avkortet hvis et barn dør i løpet av foreldrepengeperioden. Det følger av § 14-9 sjette ledd at foreldrepenger blir gitt opptil 30 dager av den gjenværende stønadsperioden. Det oppstår særlige tilfeller der et barn dør i stønadsperioden, og ett eller flere barn fortsatt lever.

Arbeids- og velferdsdirektoratets praksis i dag er at foreldrene ved flerlingfødsler/-adopsjoner beholder ekstraukene hvis ett (eller flere) av barna dør, så lenge ett av barna fortsatt lever. Ekstraukene er 5/7 uker per barn, avhengig av om det er valgt 100 eller 80 prosent uttak. Lovforslaget i denne proposisjonen medfører en vesentlig utvidelse av flerlingukene. Hvis dagens praksis skulle videreføres, vil foreldre i disse tilfellene få en vesentlig større utvidelse av stønadsperioden enn i dag: Tvillingukene er 17/21 uker og tillegget for tre eller flere barn er 46/56 uker. Departementet mener at det ikke er rimelig at foreldrene beholder flerlingtilleggene fullt ut i disse tilfellene.

For de tilfellene der ett av barna dør i stønadsperioden, og ett barn fortsatt lever, beholder foreldrene 30 stønadsdager (6 uker) av flerlingtillegget for det barnet som dør, slik som ordningen er for foreldre til ett barn, når barnet dør.

Særlig om fars uttak av flerbarnsukene når mor ikke har opptjent rett til foreldrepenger

Etter dagens regelverk er det slik at der kun far har opptjent rett til foreldrepenger, må mor være i aktivitet etter § 14-13 for at far skal kunne ta ut foreldrepenger. Utvidelsene ved flerbarnsfødsler kan tas ut uten hinder av dette, jf. ftrl § 14-13 sjette ledd. Far skal kunne ta ut flerbarnsukene ved flerlingfødsler og adopsjoner, selv om mor ikke har opptjent rett til foreldrepenger. I tilfeller der mor ikke har opptjent rett til foreldrepenger og mottar uføretrygd, kan far motta foreldrepenger i samme antall uker som fedrekvoten i tillegg til flerlingukene.

4.3 Fleksibel kontantstøtte

I budsjettbehandlingen 12. desember 2017 vedtok Stortinget nye satser for kontantstøtte, som skal gjelde fra og med 1. august 2018.

Den 22. november 2017 inngikk Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og KrF et budsjettforlik hvor fleksibel kontantstøtte var ett av punktene:

«Komiteens flertall, medlemmene fra Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti, viser til at det gjennom budsjettforliket foreslås en innføring av fleksibel kontantstøtte for 42 mill. kroner, hvilket vil gjøre det enklere for foreldre å gi ettåringer en gradvis start på barnehagelivet og bidra til å øke familiers valgfrihet.»

I Innst. 14 S (2017–2018), forslag til romertallsvedtak IV, står de nye satsene for kontantstøtte beskrevet:

«Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet i medhold av lov 26. juni 1998 nr. 41 om kontantstøtte til småbarnsforeldre § 7 kan betale ut kontantstøtte med disse beløpene for barn i alderen 13–23 måneder:

Avtalt oppholdstid i barnehage (timer per uke)

Kontantstøtte i pst. av full sats

Kontantstøtte per barn per måned

Ikke bruk av barnehageplass

100

7 500

Til og med 8 timer

80

6 000

Fra 9 til og med 16 timer

60

4 500

Fra 17 til og med 24 timer

40

3 000

Fra 25 til og med 32 timer

20

1 500

33 timer eller mer

0

0

Departementet foreslår lovendringer i tråd med Stortingets budsjettbehandling.

5 Økonomiske og administrative konsekvenser

Forslaget om utvidelsen av mødre- og fedrekvotene antas ikke å ha konsekvenser for utgiftene til foreldrepenger. Basert på observert uttak av foreldrepenger i perioden med 14 ukers fedrekvote fra 1. juli 2013 til 1. juli 2014, antar Arbeids- og velferdsdirektoratet at endringen av kvotene vil medføre at fedre tar ut flere foreldrepengedager og mødre reduserer sitt uttak.

Fedre har fortsatt et noe høyere opptjeningsgrunnlag enn mødre, og vil derfor i gjennomsnitt få utbetalt mer i foreldrepenger. Det innebærer isolert sett at utgiftene til foreldrepenger vil øke. Basert på tidligere observert uttaksmønster antas det at en økning i fedrekvoten vil medføre at det totale antallet foreldrepengedager som tas ut vil reduseres, og at en dermed får en reduksjon av utgiftene. Dette skyldes at en viss andel fedre ikke tar ut fedrekvoten, og at andre bare tar ut deler av den. Foreldrepengedagene i fellesperioden tas derimot tilnærmet fullt ut. Arbeids- og velferdsdirektoratet antar at de to ovennevnte effektene vil oppveie hverandre, og at en økning i kvotene derfor ikke vil ha budsjettvirkning på sikt.

Dersom omleggingen fører til at uttaket av foreldrepengedager skyves ut i tid, vil en kunne få en reduksjon i utbetalingene av foreldrepenger i 2018. Basert på erfaringstall legger Arbeids- og velferdsdirektoratet til grunn at en ikke vil få en slik effekt.

Utvidelsen av mødre- og fedrekvoten krever administrative tilpasninger og endringer i IKT-systemene i Arbeids- og velferdsetaten. Endringene kan tre i kraft 1. juli 2018. Det er lagt til grunn at de administrative merkostnadene kan håndteres innenfor gjeldende budsjettrammer.

Forslaget om fleksibel kontantstøtte fra 1. august 2018 anslås å gi merutgifter på om lag 42 mill. kroner i 2018, og en helårseffekt på 79 mill. kroner. Forslaget antas å føre til økte økonomiske og administrative kostnader. Forslaget vil i tillegg til økte administrative kostnader til behandling av saker, også medføre behov for endringer av rundskriv, vedtaksbrev, skjema mv. Vurderingen forutsetter at endringen innebærer en omlegging til fem satser og tilsvarer kontantstøtteordningen slik den var før 1. august 2012. Kunnskapsdepartementet antar at den samlede etterspørselen etter barnehageplasser vil påvirkes lite av at det innføres fleksibel kontantstøtte.

Forslaget om fire måneder ekstra stønadsdager til tvillingforeldre fra 1. juli 2018 ble ved Stortingets behandling av statsbudsjettet anslått til å gi en merkostnad på 100 mill i 2018, jf. Innst. 14 S (2017–2018). I dette anslaget var det ikke tatt tilstrekkelig hensyn til at til at det vil ta tid før regelendringen får full effekt. Arbeids- og velferdsdirektoratet har foretatt nye beregninger av de budsjettmessige effektene av regelendringen. Direktoratet anslår at forslaget vil gi merkostnader på omlag 30 mill. kroner i 2018, 80 mill. kroner i 2019 og 120 mill. kroner i 2020. Forslaget om dobbel stønadsperiode til trilling- og flerlingforeldre fra 1. juli 2018 anslås på usikkert grunnlag å gi en merkostnad på 1 mill. kroner i 2018 og 5 mill. kroner ved full effekt.

Forslagene om økt stønadsperiode for tvillingforeldre og dobbel stønadsperiode ved fødsler/adopsjoner med tre eller flere barn fra 1. juli 2018, antas å kreve utvikling og tilpasninger både i dagens saksbehandlingsløsninger og i ny, modernisert selvbetjeningsløsning.

Det er lagt til grunn at de administrative merkostnadene kan håndteres innenfor gjeldende budsjettrammer.

6 Merknader til forslaget

Endring i lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd

Til § 14-9

Folketrygdloven § 14-9 omhandler stønadsperioden for foreldrepenger.

Fjerde ledd angir at tvillingforeldre får 85 dager (17 uker) ekstra stønadsperiode ved 100 prosent uttak, eller 105 dager (21 uker) ekstra ved 80 prosent uttak. Trilling- og flerlingforeldre får utvidet stønadsperioden med 230 dager (46 uker) eller 280 dager (56 uker). Foreldrene kan ta ut de ekstra flerlingukene samtidig.

Regelendringene vil gjelde for tvilling- og flerlingfødsler og adopsjoner av to eller flere barn som skjer 1. juli 2018 eller senere.

Femte ledd endres slik at mødre- og fedrekvoten, som er unntatt fra deling mellom foreldrene, utvides fra 10 til 15 uker.

Til § 14-12

Folketrygdloven § 14-9 omhandler uttak av mødre- og fedrekvotene.

Første ledd endres slik at mødre- og fedrekvoten, som er unntatt fra deling mellom foreldrene, utvides fra 10 til 15 uker.

Endring i lov juni 1998 nr. 41 om kontantstøtte til småbarnsforeldre

Til § 7

Kontantstøtteloven § 7 omhandler kontantstøttens størrelse.

Tredje ledd angir i bokstav a-d hvilke avtalte timetall per uke i barnehagen som utløser delvis kontantstøtte. Delvis kontantstøtte ytes som 80 prosent, 60 prosent, 40 prosent eller 20 prosent av full ytelse.

Ikke alle avtaler om oppholdstid i barnehage er spesifisert i hele timer. Antall timer kan angis i desimaler. Når det i lovteksten for eksempel står «til og med 8 timer», betyr dette «til og med 8,99 timer».

Fjerde ledd angir at avtalt oppholdstid på 33 timer eller mer per uke ikke gir rett til kontantstøtte.

Nåværende fjerde ledd blir nytt femte ledd.

Tilråding

Barne- og likestillingsdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endringer i folketrygdloven og kontantstøtteloven (innfasing av tredeling av foreldrepenger mv.).

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak til lov om endringer i folketrygdloven og kontantstøtteloven (innfasing av tredeling av foreldrepenger mv.) i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til lov om endringer i folketrygdloven og kontantstøtteloven (innfasing av tredeling av foreldrepenger mv.)

I

I lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd gjøres følgende endringer:

§ 14-9 fjerde ledd skal lyde:

Ved tvillingfødsler eller hvis to barn blir adoptert samtidig, blir stønadsperioden utvidet med 85 stønadsdager (17 uker) dersom full sats er valgt. Dersom redusert sats er valgt, blir utvidelsen 105 stønadsdager (21 uker). Ved fødsler av tre eller flere barn, eller hvis tre eller flere barn blir adoptert samtidig, blir stønadsperioden utvidet med 230 stønadsdager (46 uker) dersom full sats er valgt. Dersom redusert sats er valgt, blir utvidelsen 280 dager (56 uker). Bestemmelsene i § 14-10 første og sjette ledd gjelder tilsvarende.

§ 14-9 femte ledd tredje punktum skal lyde:

Unntatt fra deling er også 15 uker som er forbeholdt faren (fedrekvoten) og 15 uker som er forbeholdt moren (mødrekvoten), se § 14-12.

§ 14-12 første ledd første punktum skal lyde:

Dersom begge foreldre fyller vilkårene for rett til foreldrepenger, er 75 stønadsdager (15 uker) av stønadsperioden forbeholdt faren (fedrekvote) og 75 stønadsdager (15 uker) av stønadsperioden er forbeholdt moren (mødrekvote). De første 30 stønadsdagene (6 ukene) etter fødsel som er forbeholdt moren, inngår i mødrekvoten.

II

I lov 26. juni 1998 nr. 41 om kontantstøtte til småbarnsforeldre gjøres følgende endringer:

§ 7 tredje ledd skal lyde:

Dersom barnet gjør bruk av barnehageplass som det ytes offentlig driftstilskudd for og det er skriftlig avtalt redusert oppholdstid, ytes delvis kontantstøtte som følger:

a) med 80 prosent av full kontantstøtte når det er avtalt oppholdstid til og med 8 timer per uke

b) med 60 prosent av full kontantstøtte når det er avtalt oppholdstid fra og med 9 til og med 16 timer per uke

c) med 40 prosent av full kontantstøtte når det er avtalt oppholdstid fra og med 17 til og med 24 timer per uke

d) med 20 prosent av full kontantstøtte når det er avtalt oppholdstid fra og med 25 til og med 32 timer per uke

§ 7 fjerde ledd skal lyde:

Det ytes ikke kontantstøtte hvis det er avtalt oppholdstid på 33 timer eller mer per uke.

§ 7 nåværende fjerde ledd blir nytt femte ledd.

III

Endringene i folketrygdloven trer i kraft 1. juli 2018. Endringene gjelder for tilfeller der fødsel eller omsorgsovertakelse finner sted 1. juli 2018 eller senere.

Endringene i kontantstøtteloven trer i kraft 1. august 2018.