Forside

Statens eierrapport 2024

– Statens direkte eierskap i selskaper

Statsrådens forord

Statens eierrapport er en samlet årsrapport for statens direkte eierskap i selskaper. Staten er i dag eier i 69 selskaper og eierskapet forvaltes av 13 departementer. Eierrapporten gir oversikt over den økonomiske utviklingen i statens portefølje, de enkelte selskapenes måloppnåelse i 2024 og deres strategiske prioriteringer fremover.

I eierrapporten kan du også lese om sentrale saker for staten som eier og hvordan staten utøver eierskapet. Hensikten med rapporten er å bidra til åpenhet om statens store og verdifulle eierskap.

Statens eierskap spenner over en rekke ulike sektorer og inkluderer noen av de mest verdifulle selskapene i Norge. Ved årsslutt 2024 hadde statens eierandeler i selskapene en samlet verdi på 1 319 mrd. kroner. Avkastningen for de børsnoterte selskapene hvor staten er eier var 4,9 pst. i 2024. Dette er en nedgang fra 6,8 pst. i 2023. Avkastningen på egenkapitalen i de unoterte selskapene i kategori 1, hvor statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer, var 5,2 pst. Samlet utbytte til staten fra selskapene i 2024 ble totalt 102,4 mrd. kroner. I tillegg kommer 48,8 mrd. kroner fra utdeling ved tilbakekjøp av aksjer. Dette er betydelige verdier som kommer fellesskapet til gode.

I tillegg leveres det hver eneste dag viktige varer og tjenester til det norske samfunnet gjennom de sektorpolitiske selskapene. Det inkluderer blant annet helsetjenester, kommunikasjon og transport, kultur, forskning og utdanning. For disse selskapene er statens mål som eier bærekraftig og mest mulig effektiv oppnåelse av sektorpolitiske mål.

Noe jeg finner spesielt givende, er mine møter med de ansatte ute på arbeidsplassene i de forskjellige selskapene. Jeg er dypt imponert over engasjementet og kompetansen som preger disse miljøene – mennesker som hver dag utvikler og leverer viktige varer og tjenester for sine lokalsamfunn, nasjonen og norsk eksport. I årets rapport kan du lese om hvordan DNB Bank, Andøya Space og Helse Nord jobber med å utvikle og tiltrekke seg riktig kompetanse.

For å bidra til innovasjon og økt konkurranseevne, er det avgjørende at selskapene prioriterer å utvikle de ansattes kompetanse og tar i bruk ny teknologi. Kampen om de beste hodene blir stadig tøffere. For å lykkes er det viktig å skape en kultur der alle stemmer blir hørt og verdsatt, og få frem ulike perspektiver som kan bidra til å forme fremtiden. Innovasjon skjer ute på arbeidsplassene hver dag. Min oppfordring til selskapene og hele næringslivet er å fortsette å utløse konkurransefortrinnene som ligger i mangfold. Mangfold kan gi fordeler som evne til å tiltrekke seg topptalenter, forbedre kundeorienteringen og øke ansattes tilfredshet. Selskapenes resultater skapes av menneskene som arbeider der. De utgjør selskapenes innovasjonsevne og gjennomføringskraft.

Gode insentiver kan bidra til bedre gjennomføring av selskapets strategier og til å fremme motivasjon, lojalitet og hensiktsmessig risikotaking. Regjeringen er opptatt av moderasjon. Samtidig skal selskapene ha mulighet til å kunne rekruttere og beholde ønsket kompetanse ved å kunne tilby konkurransedyktig godtgjørelse. Denne avveiningen er det styrene som er ansvarlig for å gjøre. Årets rapport viser blant annet at flere styrer har vurdert det nødvendig å øke fastlønnen betydelig for å kompensere for et lavere bonuspotensial.

Verden endrer seg raskt. I urolige tider er det sentralt med et robust næringsliv, og selskapene med statlig eierandel utgjør en vesentlig del av det norske næringslivet. Som eier er vi opptatt av at selskapene har god forståelse av denne komplekse virkeligheten. Det innebærer både å identifisere risiko og samtidig se muligheter. Det er derfor godt å vite at vi har så mange kompetente styremedlemmer og dyktige ledere i selskapene. Eierrapporten viser at selskapene med statlig eierskap bidrar til å skape store verdier. Jeg vil takke ansatte, tillitsvalgte, ledelse og styrer for innsatsen dere har lagt ned gjennom 2024.

God lesing!

Cecilie Myrseth

Næringsminister

Omfang og hovedtall

Staten har i dag direkte eierandeler i 69 selskaper pr. 31. mars 2025. I denne delen av rapporten gis det en oversikt over selskapene og hovedtall for 2024.

Selskapene er gruppert i to kategorier basert på statens mål som eier. Kategori 1 består av selskapene der statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer. For selskapene i kategori 2, de sektorpolitiske selskapene som primært ikke opererer i konkurranse med andre, er statens mål som eier bærekraftig og mest mulig effektiv oppnåelse av sektorpolitiske mål.

Utvikling i 2024

Statens direkte eierskap

Statens direkte eierskap omfatter 69 selskaper som forvaltes av 13 departementer[1] . For selskapene som primært opererer i konkurranse med andre har staten som eier mål om høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer (kategori 1). Disse selskapene driver virksomhet innenfor flere ulike sektorer som energi, transport, telekom, finans, teknologi, industri og eiendom. Eierskapet i disse selskapene forvaltes i hovedsak av Nærings- og fiskeridepartementet ved Eierskapsavdelingen. Et flertall av selskapene i statens portefølje er såkalte sektorpolitiske selskaper, som primært ikke opererer i konkurranse med andre. For disse selskapene har staten som eier mål om bærekraftig og mest mulig effektiv oppnåelse av sektorpolitiske mål (kategori 2). Disse selskapene driver virksomhet innenfor blant annet helse, scenekunst, infrastruktur mv. Statens eierskap i disse selskapene forvaltes i hovedsak av relevant sektordepartement.

Det er foretatt enkelte endringer i statens direkte eierskap etter statens forrige eierrapport. Flytoget ble 31. mars 2025 et datterselskap i Vygruppen, og er dermed ikke lenger en del av statens direkte eierskap. Staten solgte i januar 2025 hele sin aksjebeholdning i Aker Solutions, mens Allstad ble stiftet som et statlig heleid aksjeselskap 1. september 2024 gjennom omdanning av Opplysningsvesenets fond.

Markedsutvikling i 2024

Mange av verdens aksjemarkeder fortsatte kursoppgangen gjennom 2024 til tross for stor geopolitisk og makroøkonomisk usikkerhet. I mange OECD-land avtok inflasjonen i 2024, og flere sentralbanker endret mot slutten av året til en mer støttende pengepolitikk – blant annet kuttet den amerikanske sentralbanken renten med til sammen ett prosentpoeng høsten 2024. De lange markedsstyrte rentene holdt seg derimot oppe, og steg mot slutten av året. Den tiårige amerikanske statsobligasjonsrenten økte om lag 0,7 prosentpoeng til om lag 4,6 pst. ved utgangen av året.

Den brede verdensindeksen MSCI World Index endte opp 23 pst. for året, og spesielt det amerikanske aksjemarkedet utmerket seg med sterk kursvekst. S&P 500-indeksen steg 25 pst. i 2024, drevet av høy inntjeningsvekst i teknologisektoren og forventinger om ytterligere vekst, som den amerikanske teknologi- indeksen Nasdaq Composite reflekterer. Europeiske markeder hadde også positiv, men mer moderat utvikling og med store variasjoner mellom land. Eksempelvis endte den brede STOXX Europe 600-indeksen opp om lag 8 pst.

Som figuren under viser steg hovedindeksen på Oslo Børs (OSEBX) med om lag 9 pst. i 2024, som er på linje med gjennomsnittet for de siste ti år, men likevel svakere enn avkastningen i flere internasjonale markeder. Norske aksjer ble i 2024 påvirket av høye, men stabile renter, styringsrenten ble holdt uendret på 4,5 pst. gjennom året, og en svekkelse i kronekursen mot mange av Norges viktigste handelspartnere. Ved utgangen av 2024 var renten på norske tiårs statsobligasjoner om lag 3,8 pst., noe høyere enn ved årets begynnelse. Høyere rentenivå dempet aktiviteten i deler av økonomien, mens svak krone og vedvarende høy aktivitet i forsvars- og energisektoren trakk i positiv retning. Sektorsammensetningen kan forklare en vesentlig del av differanseavkastningen mellom aksjemarkedene i Norge og USA. Det norske markedet er tungt vektet i energi- og råvareselskaper mens det amerikanske markedet domineres av teknologiselskaper med sterk kursoppgang.

Utvikling i statens portefølje – verdi og avkastning

Samlet verdi av statens selskapsportefølje ved utgangen av 2024 var 1 319 mrd. kroner, ned fra 1 375 mrd. kroner året før. Endringen på 57 mrd. kroner, tilsvarende om lag 4 pst., reflekterer kursutviklingen i de børsnoterte selskapene og endringer i bokført egenkapital i de unoterte selskapene.

Som figuren viser, skyldes nedgangen i porteføljeverdien i hovedsak redusert markedsverdi av statens eierandeler i Equinor, Yara International og Norsk Hydro. Verdien av statens eierandel i Kongsberg Gruppen økte derimot betydelig, fra 41 til 113 mrd. kroner gjennom året, og bidro til å dempe det samlede verdifallet. Økt bokført verdi i de unoterte selskapene i kategori 1 og 2 bidro også positivt, med henholdsvis 10 og 15 mrd. kroner. Justert for Allstad økte verdien av statens andel i kategori 1 selskapene med 5 mrd. kroner. Aksjekursutviklingen i 2024 har medført at porteføljen av børsnoterte selskaper er mindre dominert av ett enkelt selskap og at verdiene er jevnere fordelt mellom flere selskaper: Som det fremgår av figuren nedenfor, falt Equinors andel fra 67 pst. til 56 pst. mens Kongsberg Gruppens andel økte fra 4 til 13 pst. i samme periode.

Vektet totalavkastning i de børsnoterte selskapene endte på 4,9 pst. i 2024. Dette er noe lavere enn avkastningen på 6,8 pst. i 2023. Figuren ovenfor viser de børsnoterte selskapenes totalavkastning i 2024.

Totalavkastningen i de børsnoterte selskapene i statens portefølje i 2024 var preget av store variasjoner. Equinor hadde en negativ totalavkastning på –7,6 pst. Aksjekursen falt i takt med lavere forventninger til energipriser. Norsk Hydro og Yara International leverte også negativ totalavkastning, med henholdsvis –5,1 og –15,4 pst., som følge av svake markedsforhold for henholdsvis aluminium og gjødsel. På den andre siden bidro Telenor og DNB Bank positivt, med totalavkastning på henholdsvis 17 og 13,7 pst.

Kongsberg Gruppen utmerket seg med en totalavkastning på hele 179 prosent, noe som skyldes økte ordrer og aktivitet innenfor forsvarssektoren, men også betydelig vekst innen selskapets maritime virksomhet. Verdien av statens eierandel i selskapet gikk fra å være den sjette til den tredje største i statens portefølje. Aker Solutions leverte en avkastning på 33,5 pst., drevet av høy prosjektaktivitet og ekstraordinært utbytte. Akastor oppnådde en moderat positiv totalavkastning på rundt 11,3 pst., blant annet som følge av verdivekst i sentrale porteføljeselskaper.

For de unoterte kategori 1 selskapene måles resultatene gjennom bokført egenkapital og avkastning på egenkapitalen. Egenkapitalrentabiliteten i denne delen av porteføljen falt markant – fra 15 pst. i 2023 til 5,2 pst. i 2024. Nedgangen skyldes i stor grad lavere nettoresultat i Statkraft, som utgjør om lag 70 pst. av denne porteføljen målt etter bokført egenkapital. Statkraft, som i 2022–2023 hadde ekstraordinært høy inntjening drevet av høye kraftpriser, hadde i 2024 en egenkapitalavkastning på 4,8 pst., ned fra 19 pst. året før. Justert for Statkraft var vektet egenkapitalrentabilitet i de øvrige unoterte kategori 1 selskapene 6,4 pst. i 2024, opp fra 5,5 pst. i 2023. Beregningene er basert på bokførte verdier og virkelig verdi kan være en annen.

Selskapene der staten har sektor- politiske mål (kategori 2) sysselsatte om lag 180 000 personer i 2024, og selskapene mottok til sammen over 242 mrd. kroner i kjøp av tjenester og tilskudd fra staten i løpet av året. Selskapene i kategori 2 leverte en rekke tjenester til samfunnet i løpet av året inkludert helsetjenester, teater og infrastruktur. Dette er omtalt på selskapssidene i denne eierrapporten.

Kapitaldistribusjon til staten

For regnskapsåret 2024 mottok staten totalt 102,4 mrd. kroner i utbytte, en nedgang på 17 pst. fra 122,7 mrd. kroner året før. Reduksjonen skyldes i stor grad at utbyttet fra Equinor ble redusert fra 78,3 mrd. kroner i 2023 til 62,6 mrd. kroner i 2024. Noe lavere utbytter fra Statkraft og Norsk Hydro bidro også til endringen. Yara holdt utbyttet stabilt fra året før på 0,46 mrd. kroner, mens Telenor utbetalte 7,1 mrd. kroner, om lag tilsvarende som året før. DNB Bank økte derimot utbyttet marginalt til 8,5 mrd. kroner. Staten mottok 1,94 mrd. kroner fra Kongsberg Gruppen, opp fra 1,22 mrd. kroner i 2023. Staten mottok 632 mill. kroner i ekstraordinært utbytte samt 60 mill. kroner ordinært utbytte fra Aker Solutions.

Staten deltar i tilbakekjøpsprogrammer ved å innløse et antall aksjer for å opprettholde sin eierandel i hvert enkelt selskap. Staten mottok til sammen 48,8 mrd. kroner i forbindelse med tilbakekjøpsprogrammer i 2024. Av dette utgjorde om lag 42,8 mrd. kroner innløsing av aksjer i Equinor. I tillegg løste Telenor inn aksjer for om lag 1,9 mrd. kroner, Norsk Hydro for om lag 0,68 mrd. kroner og DNB for om lag 3,4 mrd. kroner. Samlet fikk staten dermed utbetalt om lag 151,2 mrd. kroner fra selskapene i 2024 gjennom utbytter og tilbakekjøp. Figuren over viser utviklingen i selskapenes utbetaling til staten fordelt på ordinære utbytter, tilbakekjøp av aksjer og utbytteaksjer.

Bærekraftig verdiskaping

I mars 2025 la EU-kommisjonen frem forslag til endringer i det såkalte Omnibus-direktivet, som innebærer justeringer i kravene til bærekraftsrapportering etter CSRD (Corporate Sustainability Reporting Directive) og ESRS (European Sustainability Reporting Standards). Formålet er å gjøre rapporteringspliktene mer proporsjonale, gjennomførbare og brukervennlige, særlig for små og mellomstore foretak. Dersom disse forslagene vedtas, vil det kunne påvirke kravene til flere av de mindre selskapene i statens portefølje.

Kvaliteten på klimarapporteringen er økende, og flere av selskapene rapporterer nå utslipp i scope 3 mer fullstendig enn tidligere. Som påpekt i fjorårets rapport har dette gitt økninger i de rapporterte utslippstallene for enkelte selskaper, uten at de faktiske utslippene nødvendigvis har økt.

Figuren nedenfor viser endringen i klimagassutslipp mellom 2023 og 2024 fordelt på utslippskategorier. En samlet oversikt over rapporterte klimagassutslipp for 2024 finnes på s. 56. Det er fortsatt utfordringer med sammenlignbarhet på tvers av selskaper og år når det gjelder utslippstall. Ulik metodikk og risiko for overlappende rapportering, særlig mellom olje- og gasselskapene, gjør det krevende å summere og sammenligne porteføljens totale klimaavtrykk direkte. Staten som eier har derfor styrket dialogen med selskapene om å harmonisere beregningsmetoder og sikre konsistent rapportering over tid. Dette arbeidet forventes å gjøre det enklere å måle fremdrift mot klimamålene i årene som kommer. Bærekraft omfatter mer enn klimagassutslipp og i rapporten gis oversikt også på andre sentrale bærekraftsområder. På selskapssidene presenteres tall for sykefravær og skadefravær i selskapene (innført i fjorårets rapport) og nytt for året er at selskapene oppfordres til å rapportere indikatorer for likelønn, medarbeiderengasjement og gjennomtrekk av ansatte.

Oversikt over statens direkte eierskap

Hovedtall 2024*

Verdien av statens eierandeler i selskaper

mrd. Kroner

Verdien av statens eierandeler er beregnet basert på hhv. markedsverdi av egenkapitalen for de børsnoterte selskapene, og på bokført verdi av egenkapitalen for de unoterte selskapene.

Verdiutvikling porteføljen siste fem år

mrd. Kroner

Grafen viser utviklingen i verdien av statens eierandeler fordelt på selskaper der statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer (kategori 1) og selskaper der der statens mål som eier er bærekraftig og mest mulig effektiv oppnåelse av sektorpolitiske mål (kategori 2).

* Se definisjoner på siste side. Tallene er å anse som anslag som senere kan bli revidert.

** Antallet selskaper oppgitt er pr. 31. mars 2025. Ved årsslutt 2024 var staten eier i 70 selskaper. For mer informasjon se sentrale saker for staten som eier s. 22.

*** For en samlet oversikt over selskapenes utslipp se s. 56.

**** Gjelder kategori 2 selskaper.

()  Tall i parentes viser 2023-tall. Det har vært endringer i porteføljen siden 2023, se sentrale saker for staten som eier s. 22.

Oversikt over statens direkte eierskap fordelt etter departement pr. 31. mars 2025

Eierdepartement og selskap

Eierandel

Kat.

Begrunnelse**

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

Norid AS

100 %

2

B og E

Energidepartementet

Gassco AS

100 %

2

E

Gassnova SF

100 %

2

D

Statnett SF

100 %

2

E

Finansdepartementet

Folketrygdfondet (særlovselskap)

100 %

*

***

Forsvarsdepartementet

Rygge 1 AS

100 %

*

-

Helse- og omsorgsdepartementet

Helse Midt-Norge RHF (særlovselskap)

100 %

2

F

Helse Nord RHF (særlovselskap)

100 %

2

F

Helse Sør-Øst RHF (særlovselskap)

100 %

2

F

Helse Vest RHF (særlovselskap)

100 %

2

F

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

49 %

2

F

Norsk helsenett SF

100 %

2

E

AS Vinmonopolet (særlovselskap)

100 %

2

E

Klima- og miljødepartementet

Bjørnøen AS

100 %

2

E

Enova SF

100 %

2

D

Kings Bay AS

100 %

2

E

Kommunal- og distriktsdepartementet

Electronic Chart Centre AS

100 %

2

E

Kommunalbanken AS

100 %

1

D

Kultur- og likestillingsdepartementet

Carte Blanche AS

70 %

2

F

AS Den Nationale Scene

66,67 %

2

F

Den Norske Opera & Ballett AS

100 %

2

F

Filmparken AS

77,6 %

2

F

Nationaltheatret AS

100 %

2

F

Norsk rikskringkasting AS

100 %

2

F

Norsk Tipping AS (særlovselskap)

100 %

2

E

Rogaland Teater AS

66,67 %

2

F

Rosenkrantzgate 10 AS

3,07 %

*

****

Talent Norge AS

33,33 %

2

F

Trøndelag Teater AS

66,67 %

2

F

Kunnskapsdepartementet

EISCAT AB

33 %

*

-

Simula Research Laboratory AS

100 %

2

F

Universitetssenteret på Svalbard AS

100 %

2

F

Landbruks- og matdepartementet

Graminor AS

28,2 %

2

B

Kimen Såvarelaboratoriet AS

51 %

2

B

Statskog SF

100 %

2

C og F

Nærings- og fiskeridepartementet

Akastor ASA

12,08 %

1

****

Allstad AS

100 %

1

****

Andøya Space AS

90 %

2

B

Argentum Fondsinvesteringer AS

100 %

1

A

Baneservice AS

100 %

1

E

DNB Bank ASA

34 %

1

A

Eksportfinans ASA

15 %

1

****

Equinor ASA

67 %

1

A

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

100 %

2

F

Innovasjon Norge (særlovselskap)

51 %

2

D

Investinor AS

100 %

1

D

Kongsberg Gruppen ASA

50,004 %

1

A og B

Mantena AS

100 %

1

E

Mesta AS

100 %

1

E

Nammo AS

50 %

1

A og B

Nofima AS

56,8 %

2

E og F

Norges sjømatråd AS

100 %

2

F

Norsk Hydro ASA

34,26 %

1

A

Nysnø Klimainvesteringer AS

100 %

1

D

Petoro AS

100 %

2

C

Posten Bring AS

100 %

1

E

Siva – Selskapet for industrivekst SF

100 %

2

D

Space Norway AS

100 %

1

B

Statkraft SF

100 %

1

A og C

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

100 %

2

B

Telenor ASA

53,97 %

1

A og B

Yara International ASA

36,21 %

1

A

Samferdselsdepartementet

Avinor AS

100 %

2

B og E

Bane NOR SF

100 %

2

B og E

Entur AS

100 %

2

E

Norske tog AS

100 %

2

E

Nye Veier AS

100 %

2

E

Vygruppen AS

100 %

1

E

Utenriksdepartementet

Norfund (særlovselskap)

100 %

2

F

* Ikke kategorisert.

** Begrunnelser for statlig eierskap:

A: Hovedkontorfunksjoner i Norge.

B: Samfunnssikkerhet og beredskap.

C: Energi- og naturressurser.

D: Tilrettelegging for bærekraftig omstilling og økt verdiskaping.

E: Infrastruktur, monopoler og tildelte rettigheter.

F: Fellesgoder og/eller sosial og geografisk fordeling.

*** Omtales i egen melding til Stortinget.

**** Staten har ikke en særskilt begrunnelse for å være eier.

Selskapene i kategori 1

For selskapene i kategori 1 er statens mål som eier høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer. Dette er selskaper som primært opererer i konkurranse med andre. Totalt er det 21 selskaper i kategori 1.

Totalavkastning 2024 og siste fem år*

Totalavkastning børsnoterte aksjer*

Egenkapitalrentabilitet unoterte selskaper

Utbytte til staten

mrd. Kroner

Nøkkeltall konsern 2024*

mill. kroner

Børsnoterte selskaper

Statens eierandel

Verdi av statens eierandel*

Avkastning

Driftsinntekter

Resultat etter skatt

Utbytte til staten

Tilbakekjøp av aksjer**

Antall ansatte

Equinor ASA

67,00 %

496 607

-7,6 %

1 116 089

94 709

62 578

42 801

24 641

DNB Bank ASA

34,00 %

119 006

13,7 %

86 537

43 870

8 500

3 439

10 960

Kongsberg Gruppen ASA

50,004 %

112 599

179 %

48 872

5 126

1 935

0

14 629

Telenor ASA

53,97 %

93 707

17,0 %

79 928

18 336

7 099

1 894

11 331

Norsk Hydro ASA

34,26 %

43 047

-5,1 %

203 636

5 790

1 721

681

32 031

Yara International ASA

36,21 %

27 746

-15,4 %

148 988

140

461

0

16 967

Aker Solutions ASA****

6,11 %

936

33,5 %

52 202

2 656

692

0

11 777

Akastor ASA

12,08 %

430

11,3 %

922

1 653

0

0

10

Sum børsnoterte selskaper

894 078

4,9 %

1 737 174

172 279

82 986

48 814

122 346

Unoterte selskaper

Statens eierandel

Bokført verdi av statens eierandel***

Egenkapitalrentabilitet

Driftsinntekter

Resultat etter skatt

Utbytte til staten

Antall ansatte

Statkraft SF

100 %

141 186

4,8 %

57 164

7 028

8 752

6 915

Kommunalbanken AS

100 %

22 075

6,7 %

26 931

1 474

700

96

Argentum Fondsinvesteringer AS

100 %

15 678

11,3 %

1 829

1 694

380

27

Posten Bring AS

100 %

6 075

4,6 %

24 972

278

134

12 290

Nysnø Klimainvesteringer AS

100 %

5 245

-3,7 %

-297

-200

0

20

Allstad AS

100 %

5 213

0,5 %

145

24

0

92

Investinor AS

100 %

4 952

-9,1 %

-420

-443

0

32

Space Norway AS

100 %

4 690

15,9 %

2 195

691

0

172

Vygruppen AS

100 %

3 576

-3,3 %

19 359

-112

0

12 035

Nammo AS

50 %

2 384

20,4 %

10 873

897

224

3 623

Mesta AS

100 %

925

19,7 %

6 426

177

124

1 628

Flytoget AS****

100 %

861

4,2 %

1 019

35

0

343

Eksportfinans ASA

15 %

750

1,5 %

293

75

0

19

Baneservice AS

100 %

457

20,1 %

2 469

85

26

733

Mantena AS

100 %

207

-60,7 %

1 764

-94

0

755

Sum unoterte selskaper

214 274

5,2 %

154 722

11 608

10 340

38 780

Sum alle selskaper i kategori 1

1 108 352

1 891 896

183 887

93 326

161 126

* Markedsverdi pr. 31.12.2024

** Utdeling til staten i forbindelse med innløsing og sletting av aksjer

*** Statens andel av bokført verdi fratrukket minoritetsinteresser pr. 31.12.2024

**** Statens eierandel i Aker Solutions ASA ble solgt 9. januar 2025 og Flytoget AS er med virkning fra 31. mars et heleid datterselskap av Vygruppen AS, se sentrale saker for staten som eier s. 22.

* Se definisjoner på siste side. Tallene er å anse som anslag som senere kan bli revidert.

() Tall i parentes viser 2023-tall. Det har vært endringer i porteføljen siden 2023.

Selskapene i kategori 2

Selskaper i kategori 2 opererer primært ikke i konkurranse med andre. For disse selskapene er statens mål som eier bærekraftig og mest mulig effektiv oppnåelse av sektorpolitiske mål. Statens sektorpolitiske mål varierer mellom selskapene og fremgår av selskapsidene. På selskapssidene fremgår også måloppnåelsen for 2024. Det er totalt 44 selskaper i kategori 2.

Antall ansatte i selskaper i kategori 2

Antall ansatte øvrige selskaper

Statens samlede kjøp/tilskudd fra/til selskaper i kategori 2 mill. kroner

Kjøp/tilskudd fra/til øvrige selskaper

Nøkkeltall 2024*

mill. kroner

Sektorpolitiske selskaper

Statens eierandel

Driftsinntekter

Kjøp/tilskudd fra staten

Resultat etter skatt og minoritet 2024

Utbytte til staten

Bokført verdi av statens eierandel**

Antall ansatte

Helse Sør-Øst RHF

100 %

114 815

107 174

3 184

0

49 741

85 304

Norsk Tipping AS

100 %

54 461

0

8 038

8 038

485

408

Helse Vest RHF

100 %

40 622

37 803

903

0

19 960

31 457

Helse Midt-Norge RHF

100 %

30 329

28 073

-877

0

12 863

23 257

Helse Nord RHF

100 %

24 674

23 433

66

0

11 197

19 881

Statnett SF

100 %

18 961

0

1 720

609

25 482

2 155

Bane NOR SF

100 %

18 807

25 542

573

0

8 223

5 302

AS Vinmonopolet

100 %

18 672

0

185

92

1 075

2 064

Avinor AS

100 %

12 110

2 305

246

0

15 106

3 067

Nye Veier AS

100 %

8 452

6 508

-859

0

1 836

181

Norsk rikskringkasting AS

100 %

6 681

6 443

-201

0

1 327

3 232

Norsk helsenett SF

100 %

2 213

308

71

0

677

933

Norfund

100 %

2 086

10

4 099

0

48 826

157

Innovasjon Norge***

51 %

1 556

1 352

235

269

1 595

761

Norske tog AS

100 %

1 488

0

119

0

3 744

64

Den Norske Opera & Ballett AS

100 %

946

755

38

0

-257

629

Entur AS

100 %

747

140

17

0

125

371

Nofima AS

56,8 %

736

200

-9

0

110

381

Norges sjømatråd AS

100 %

652

10

-5

0

318

86

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

100 %

528

528

15

0

81

20

Statskog SF

100 %

464

16

45

34

4 365

127

Siva - Selskapet for Industrivekst SF

100 %

401

281

268

0

2 661

58

Nationaltheatret AS

100 %

366

264

-7

0

12

397

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

100 %

329

48

127

0

317

138

Petoro AS

100 %

322

319

9

0

44

79

Simula Research Laboratory AS

100 %

285

133

3

0

106

185

Andøya Space AS

90 %

257

17

24

0

316

179

Enova SF

100 %

224

221

10

0

56

110

Universitetssenteret på Svalbard AS

100 %

218

179

8

0

59

126

AS Den Nationale Scene

66,67 %

218

157

13

0

58

161

Trøndelag Teater AS

66,67 %

146

87

16

0

25

140

Rogaland Teater AS

66,67 %

133

73

3

0

45

142

Talent Norge AS

33,33 %

133

58

0

0

0

11

Kings Bay AS

100 %

126

79

-9

0

18

28

Graminor AS

28,2 %

86

29

1

0

16

35

Gassnova SF

100 %

80

94

6

0

101

31

Norid AS

100 %

56

0

7

0

93

20

Carte Blanche AS

70 %

51

33

-2

0

7

32

Electronic Chart Centre AS

100 %

48

0

5

5

15

21

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

49 %

46

29

0

0

4

30

Filmparken AS

77,6 %

26

0

1

0

20

9

Kimen Såvarelaboratoriet AS

51 %

16

4

0

0

5

20

Bjørnøen AS

100 %

0

0

0

0

4

0

Gassco AS

100 %

0

0

0

0

15

426

Sum selskaper i kategori 2

363 566

242 705

18 087

9 046

210 876

182 215

* Se definisjoner på siste side i rapporten. Tallene er å anse som anslag som senere kan bli revidert.

** Statens andel av bokført verdi av egenkapitalen fratrukket eventuelle minoritetsinteresser pr. 31.12.2024.

*** De samlede regnskapsførte verdiene av egenkapitalen i Innovasjon Norge er oppført, herunder også verdier knyttet til statlige ordninger i selskapet. En mindre del av de regnskapsførte verdiene i selskapet ville normalt blitt tilskrevet fylkeskommunene og trukket fra i beregningen.

Finansiering og statens øvrige roller

Statsbudsjett

Finansiering over statsbudsjettet som ikke er gjenstand for konkurranse eller er tjenester levert i et marked. Dette inkluderer finansiering via tredjepart hvor det er spesifisert at midlene skal tildeles selskapet.

Avgift/gebyr

Finansiering gjennom avgift, gebyr eller lignende vedtatt av Stortinget eller etter fullmakt fra Stortinget.

Bruker-/ markedsinntekter

Inntekter fra brukere eller kunder. Brukerinntekter er normalt basert på kostnadsdekning eller egenandel, mens markedsinntekter normalt inkluderer et påslag.

Langsiktig gjeld

Inkluderer kun langsiktig rentebærende gjeld fra det offentlige eller private.

Garantist

Staten garanterer for selskapets forpliktelser eller gjeld.

Særlovgivning

Særlovselskaper og andre selskaper hvor virksomheten er særskilt regulert i lov og/eller forskrift.

Avtalepart/oppdragsgiver

Avtale inngått mellom selskapet og staten og/eller selskapet mottar oppdragsbrev fra staten, normalt med finansiering fra staten. Omfatter ikke avtaler inngått etter konkurranse eller i et marked.

Tilskuddsforvalter

Selskapet mottar tilskudd direkte fra staten med tilhørende tilskuddsbrev.

Långiver

Staten er långiver til selskapet.

Finansiering

Statens roller (i tillegg til eier)

Selskap

Statsbudsjett

Avgift/gebyr

Bruker-/ markeds- inntekter

Langsiktig gjeld

Garantist

Særlovgivning

Avtalepart/ oppdragsgiver

Tilskuddsforvalter

Långiver

Andøya Space AS

x

x

x

x

AS Den Nationale Scene

x

x

x

AS Vinmonopolet

x

x

Avinor AS

x

x

x

x

x

Bane NOR SF

x

x

x

x

x

x

Bjørnøen AS

x

x

x

Carte Blanche AS

x

x

x

Den Norske Opera & Ballett AS

x

x

x

x

Electronic Chart Centre AS

x

x

Enova SF

x

x

x

Entur AS

x

x

x

x

x

Filmparken AS

x

x

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

x

x

Gassco AS

x

x

x

Gassnova SF

x

x

Graminor AS

x

x

x

x

Helse Midt-Norge RHF

x

x

x

x

x

x

x

Helse Nord RHF

x

x

x

x

x

x

x

Helse Sør-Øst RHF

x

x

x

x

x

x

x

Helse Vest RHF

x

x

x

x

x

x

x

Innovasjon Norge

x

x

x

x

x

x

Kimen Såvarelaboratoriet AS

x

x

Kings Bay AS

x

x

x

Nationaltheatret AS

x

x

x

Nofima AS

x

x

x

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

x

x

x

Norfund

x

x

x

Norges sjømatråd AS

x

x

x

Norid AS

x

x

Norsk helsenett SF

x

x

x

Norsk rikskringkasting AS

x

x

x

x

Norsk Tipping AS

x

x

Norske tog AS

x

x

x

x*

x

Nye Veier AS

x

x

x

Petoro AS

x

x

x**

x

x

Rogaland Teater AS

x

x

x

x

Simula Research Laboratory AS

x

x

x

Siva - Selskapet for industrivekst SF

x

x

x

x

x

Statnett SF

x

x

x

x

Statskog SF

x

x

x

x

x

x

x

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

x

x

x

x

x

Talent Norge AS

x

x

x

Trøndelag Teater AS

x

x

x

Universitetssenteret på

Svalbard AS

x

x

x

*Gjennom restverdisikring knyttet til private lån garanterer staten for 75 pst. av bokført verdi av selskapets rullende materiell.

**Staten er direkte ansvarlig for de forpliktelser selskapet pådrar seg jf. petroleumsloven § 11-3 første ledd.

Sentrale saker for staten som eier

I denne delen omtales sentrale saker for staten som eier. Sentrale saker kan være meldinger til Stortinget, endring av statens eierandeler, kapitalinnskudd eller andre saker. Saker som omtales er fra 1. januar 2024 til 31. mars 2025.

Fullmakter fra Stortinget til endring av statens eierskap

Akastor ASA

Nærings- og fiskeridepartementet har fullmakt fra Stortinget til å redusere statens eierskap helt eller delvis i Akastor ASA, jf. statsbudsjettet for 2025.

Nærings- og fiskeridepartementet har fullmakt fra Stortinget til å delta i en eventuell egenkapitalemisjon i Akastor ASA for å opprettholde eierandelen på 12,08 pst. dersom det vurderes verdiskapende, jf. statsbudsjettet for 2025.

Mesta AS

Nærings- og fiskeridepartementet har fullmakt fra Stortinget til å redusere statens eierskap i Mesta AS delvis, jf. statsbudsjettet for 2025.

I Prop. 1 S (2024–2025) fremgår også følgende om Nærings- og fiskeridepartementets fullmakt til å redusere eierskapet i Mesta AS delvis: Staten er eier i Mesta AS fordi selskapet besitter viktig kompetanse for drift og vedlikehold av samferdselsinfrastruktur. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer. Regjeringen er i utgangspunktet positiv til strategiske initiativer og transaksjoner i Mesta AS som kan forventes å bidra til å nå statens mål som eier. Regjeringen er åpen for å redusere eierskapet i Mesta AS noe for å bidra til å videreutvikle verdiene i selskapet, men vurderer det ikke som aktuelt å åpne opp for at staten selger seg helt ut av selskapet.

Telenor Fiber AS

Nærings- og fiskeridepartementet har fullmakt fra Stortinget til å utøve forkjøpsrett, og dermed erverve 30 pst. av aksjene i Telenor Fiber AS dersom Telenor ASA ikke ønsker å benytte denne retten og retten overføres til Nærings- og fiskeridepartementet, ved et eventuelt framtidig salg av minoritetsandelen i Telenor Fiber AS.

Endring av statens eierskap

Aker Solutions ASA – salg av aksjer

Nærings- og fiskeridepartementet solgte 9. januar 2025 statens 30 092 943 aksjer i Aker Solutions ASA. Stortinget ga fullmakt til at Nærings- og fiskeridepartementet kunne redusere eierskapet helt eller delvis i forbindelse med statsbudsjettet for 2025. Salget ble gjennomført som en auksjonsprosess mot institusjonelle investorer og ga et samlet salgsproveny på om lag 963 mill. kroner. Det tilsvarer 32 kroner pr. aksje. Nærings- og fiskeridepartementet har med dette solgt seg helt ut av Aker Solutions ASA.

Allstad AS – stiftelse av aksjeselskap

Allstad AS ble stiftet gjennom omdanning av Opplysningsvesenets fond 1. september 2024. Forvaltningsansvaret for statens eierskap i Allstad AS ble overført fra Barne- og familiedepartementet til Nærings- og fiskeridepartementet med virkning fra og med 1. november 2024. Det fremgår av Prop. 1 S (2023–2024) Barne og Familiedepartementet at staten har «ingen særskilde grunnar for eigarskapen» i Allstad AS og at statens «mål er høgast mogleg avkasting over tid innanfor berekraftige rammer for den kommersielle og største delen av verksemda, og dessutan berekraftig og kostnadseffektiv forvalting av høg kvalitet for dei kulturhistorisk viktige bygga, eigedommane og landbrukseigedommane som er att i selskapet.» Allstad AS er plassert i statens kategori 1. Staten som eier har satt rammer for Allstad AS' virksomhet gjennom selskapets vedtekter. Det vedtektsfestede formålet til Allstad AS er å forvalte og videreutvikle verdier i selskapets portefølje av eiendommer, bygg, energiinvesteringer og finanskapital på forretningsmessig måte. Bygg, eiendommer og landbrukseiendommer som er kulturhistorisk viktige skal Allstad AS forvalte kostnadseffektivt, bærekraftig, og med høy kvalitet.

EISCAT AB – stiftelse av aksjeselskap

EISCAT AB ble stiftet gjennom omdanning av EISCAT Scientific Association 22. oktober 2024. EISCAT er et internasjonalt forskningssamarbeid som drifter radaranlegg for ionosfæreforskning. Noe av utstyret til de nye anleggene som EISCAT bygger, er basert på flerbruksteknologi, og EISCAT vil derfor være underlagt nasjonale sikkerhetskrav. Det fremgår av Prop. 104 S (2023–2024) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2024 at staten vurderer at organisering som aksjeselskap er vesentlig mer hensiktsmessig enn organisering som ideell forening.

Aksjene i EISCAT AB eies med 1/3 hver av myndighetene i Sverige, Finland og Norge. Kunnskapsdepartementet forvalter Norges andel. Det er satt rammer for EISCAT ABs virksomhet gjennom selskapets vedtekter. Det fremgår der at selskapets virksomhet: «består i att utveckla infrastruktur samt bereda tillgång till radar och andra anläggningar av högsta tekniska standard uteslutande för icke-militära, vetenskapliga ändamål. Bolaget ska inte dela ut vinst till ägarna. Eventuell vinst som inte har reserverats ska användas för att främja de ändamål som anges i punkt 1. Bolaget ska främja internationellt forskningssamarbete.»

Eksportfinans ASA – salg av statens aksjer med forbehold om Stortingets samtykke

DNB Bank ASA, som er største eier i Eksportfinans ASA, har fremmet et tilbud til alle øvrige aksjonærer om å kjøpe deres aksjer i selskapet for 18 940 kroner pr. aksje. Staten ved Nærings- og fiskeridepartementet eier 15 pst. av aksjene i selskapet, og har akseptert tilbudet med forbehold om Stortingets godkjennelse. Som det fremgår av eierskapsmeldingen (Meld. St. 6 (2022–2023) – regjeringen.no) har staten ingen særskilt begrunnelse for å være eier i Eksportfinans ASA, og statens mål som eier i selskapet er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer. Tilbudsprisen verdsetter egenkapitalen til 4 999 mill. kroner, tilsvarende 100 pst. av bokført egenkapital per 31. desember 2024. Totalt vil staten motta 750 mill. kroner for sine aksjer i selskapet. Regjeringen vil legge frem saken for Stortinget i revidert nasjonalbudsjett for 2025.

Flytoget AS – endring av eierdepartement og overføring av eierskap

Regjeringen besluttet juli 2024 å overføre eierskapet av Flytoget AS fra Nærings- og fiskeridepartementet til Samferdselsdepartementet. I september 2024 fikk styrene i Flytoget AS og Vygruppen AS (Vy) i mandat å sette i gang en prosess for å forberede sammenslåing av de to selskapene, der Flytoget AS skulle inngå som et datterselskap av Vy. Målet med sammenslåingen er å skape et sterkt felles persontogselskap for fremtiden, og legge til rette for en god oppstart når tilbringertjenesten til/fra Oslo Lufthavn skal integreres i det ordinære trafikktilbudet senest fra 2028. Samtidig med at mandatet om sammenslåing ble gitt, fikk styrene i Flytoget AS og Norske tog AS i mandat å sette i gang en prosess for å overføre togmateriellet, og ev. tilhørende personell, fra Flytoget AS til Norske tog AS. Målet med overføringen av togmateriell er å samle togmateriellet i ett selskap for å legge til rette for en langsiktig og helhetlig materiellforvaltning. Overføringen av togmateriellet fra Flytoget AS til Norske tog AS ble besluttet på ekstraordinære generalforsamlinger i Flytoget AS og Norske tog AS 7. februar 2025. Flytoget AS ble formelt overført fra staten ved Samferdselsdepartementet til Vy på ordinær generalforsamling 31. mars 2025. Flytoget AS inngår dermed ikke lenger i statens direkte eierskap.

Kapitalinnskudd fra staten

Andøya Space AS

Stortinget vedtok i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2018 (Prop. 85 S (2017-2018)) å gi Andøya Space AS et ansvarlig lån på 20 mill. kroner, for å legge til rette for videreutvikling av en romhavn på Andøya. Det ansvarlige lånet ble inkludert i rammen for egenkapital til etablering av Andøya Spaceport, som Stortinget vedtok gjennom Prop 127 S (2019–2020). Lånet inkludert påløpte renter, i alt 29,6 mill. kroner, ble i generalforsamling 31. oktober 2024 konvertert til egenkapital.

Norfund (særlovselskap)

Norfund fikk i 2024 overført 1 678 mill. kroner til utviklingsmandatet (Prop. 1 S (2023–2024)). Bevilgningen ble fordelt med 438,3 mill. kroner som risikokapital og 1 239,9 mill. kroner i grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland. Norfund fikk i 2022 et nytt mandat med forvaltningsansvar for Klimainvesteringsfondet. Fondet skal bidra til å redusere eller unngå klimagassutslipp ved å finansiere utbygging av fornybar energi i utviklingsland som har store utslipp fra fossil kraftproduksjon, særlig kullkraft. I statsbudsjettet for 2024 (Prop. 1 S (2023–2024)) ble det bevilget 1 mrd. kroner til mandatet, 750 mill. kroner som kapitaltilskudd og 250 mill. kroner som risikokapital. I tillegg til bevilgningen over statsbudsjettet overfører Norfund om lag 1 mrd. kroner årlig til fondet fra sin overskuddskapital i perioden 2022–2026. Norfund fikk i 2024 ansvaret for å forvalte investeringsfondet for Ukraina. Ukraina-fondet skal medvirke til utvikling av bærekraftig næringsvirksomhet og jobbskaping i Ukraina. Fondet får overført dedikerte midler fra Nansen-programmet til dette formålet. Av Ukraina-fondets egenkapital skal det foretas en tapsavsetning som utgjør 50 pst. av den tilførte kapitalen. I statsbudsjettet for 2024 ble det bevilget 250 mill. kroner til mandatet i forbindelse med nysalderingen.

Investinor AS

Investinor AS fikk i 2020 et mandat som innebærer at Investinor AS kan investere i fond og syndikerte strukturer og matche private investorer, jf. Prop. 1 S (2019–2020) og Innst. 8 S (2019–2020). I statsbudsjettet for 2024 (Prop. 1 S (2023– 2024)) ble det bevilget 150 mill. kroner til mandatet, som ble tilført Investinor AS i juni 2024. I nysalderingen til statsbudsjettet for 2024 (Prop. 27 S (2024-2025)) ble det bevilget ytterligere 59,1 mill. kroner til mandatet, som ble tilført Investinor i desember 2024. Pr. 31. mars 2025 er det bevilget totalt 1 862,6 mill. kroner til mandatet.

Mantena AS

Stortinget ga iht. til regjeringens forslag, jf. Prop. 104 S (2023–2024), tilslutning til å bevilge 250 mill. kroner i ny egenkapital til Mantena AS. Kapitalinnskuddet ble gjort i to transjer, med tilførsel av 198 mill. kroner i juni 2024, og resterende 52 mill. i januar 2025. Mantena AS har de siste årene iverksatt flere tiltak for lønnsomhetsforbedringer, herunder blant annet nedbemanning, reforhandling av kontrakter og kostnadsreduksjoner. Tiltakene har hatt effekt, men det var behov for likviditetstilførsel i kombinasjon med videre omstillingsbehov.

Andre saker

Bane NOR SF – endringer i foretakets vedtekter

I ekstraordinært foretaksmøte i Bane NOR SF 21. januar 2025 vedtok Samferdselsdepartementet som eier endringer i foretakets vedtekter. Formålsparagrafen er endret for å reflektere endringer i jernbaneforskriften, herunder innføring av et oppdragsbrev fra departementet til foretaket, og foretakets rolle innenfor samfunnssikkerhet. Det er også tydeliggjort at Bane NOR SF kan ha en egen forsikringsordning.

Eksportfinans ASA – reduksjon av selskapets frie egenkapital

På ekstraordinær generalforsamling i Eksportfinans ASA den 5. desember 2023 vedtok aksjonærene reduksjon av selskapets frie egenkapital med totalt 1 mrd. kroner forutsatt Finanstilsynets samtykke. Bakgrunnen for vedtaket er at selskapet anses overkapitalisert. Finanstilsynet ga i mars 2024 positivt svar på søknaden og klarsignal til at pengene kunne utbetales. Staten mottok i mars 2024 sin forholdsmessige andel på 150 mill. kroner.

Innovasjon Norge – fastsatt effektiviseringsmål

Som ledd i effektiviserings- og forenklingsarbeidet i det næringsrettede virkemiddelapparat, ble det fastsatt et effektiviseringsmål på totalt 100 mill. kroner for Innovasjon Norges samlede virksomhet i perioden mellom 2022 og 2024, jf. Innst. 8 S (2021–2022), Prop. 1 S (2021–2022) og Prop. 1 S Tillegg 1 (2021–2022). Selskapet skulle kutte 25 mill. kroner av driftskostnadene i 2022, ytterligere 25 mill. kroner i 2023 og 50 mill. kroner i 2024. Selskapet leverte i oktober 2024 en sluttrapport for prosessen, der det redegjør for omstillingsprogrammet det har gjennomført og resultatene. Rapporten viser at effektiviseringsmålet på 100 mill. kroner er oppnådd.

Investinor AS – nytt oppdrag

I Meld. St. 6 (2024-2025) Gründere og oppstartsbedrifter varsler regjeringen at den vil gi Investinor AS i oppdrag å vurdere hvordan Investinor AS i partnerskap med private eiere som pensjonskasser og lignende, kan samarbeide med sikte på å bedre kapitaltilgangen i det norske tidligfasemarkedet. Det pekes blant annet på at det er flere eksempler på at offentlige og private investorer har gått sammen om fond-i-fond løsninger for å øke investeringene i tidligfasefond. Vurderingen kan medføre behov for tilpasning av Investinors mandater.

Norid AS – endring av eierdepartement

Eierskapsforvaltningen av Norid AS ble ved årsskiftet 2024 flyttet fra Kommunal- og distriktsdepartementet til Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet. Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet ble vedtatt opprettet av regjeringen 16. oktober 2023 og ble iht. kongelig resolusjon opprettet med virkning fra 1. januar 2024.

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS – utredninger knyttet til energisystem

I nysalderingen for 2024 ble det bevilget 14 mill. kroner i tilskudd til Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS til utredninger knyttet til energisystemet i Longyearbyen, jf. Prop. 27 S (2024–2025) for Nærings- og fiskeridepartementet og Innst. 102 S (2024–2025). Nærings- og fiskeridepartementet og Justisdepartementet ga i mars 2024 Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS i oppdrag å gjennomføre en konseptvalgutredning av ulike alternativer for framtidig energiforsyning i Longyearbyen og en tilstandsvurdering av eksisterende infrastruktur med tilhørende kapitalbehov.

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS – miljøovervåkingsprogram

I statsbudsjettet for 2025 ble det bevilget 0,5 mill. kroner i tilskudd til Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS til overvåkingsprogrammet etter oppryddingsprosjektet i Svea og Lunckefjell, jf. Prop. 1 S (2024–2025) for Nærings- og Fiskeridepartementet og Innst. 8 S (2024–2025). I tillegg samtykket Stortinget til en tilsagnsfullmakt om at Nærings- og fiskeridepartementet kan pådra staten forpliktelser ut over budsjettåret 2025 for inntil 9,5 mill. kroner til gjennomføring av overvåkingsprogrammet i Svea og Lunckefjell. Oppryddingsprosjektet ble formelt avsluttet høsten 2024. Miljømyndighetene har satt krav om at det skal etableres et overvåkingsprogram for kulturminner, forurensning og landskap/natur i etterkant av at oppryddingen i Svea og Lunckefjell er ferdigstilt. Det er stilt vilkår om at det skal etableres et samlet og langsiktig miljøovervåkingsprogram som skal driftes i opptil 20 år etter ferdigstillelse.

Universitetssenteret på Svalbard AS – norsk svalbardpolitikk

Innst. 36 S (2024–2025) og Meld. St. 26 (2023–2024), som ble behandlet i Stortinget 21. november 2024, slår fast at forskning og høyere utdanning bidrar til å opprettholde norske samfunn på Svalbard, som er et av de overordnede målene for svalbardpolitikken. Universitetssenteret på Svalbard AS (UNIS) skal være den eneste tilbyderen av høyere utdanning på Svalbard. Videre slås det fast at UNIS skal videreutvikle sin rolle og profil som en av de mest sentrale institusjonene i norsk polar- og svalbardforskning og høyere utdanning.

Utdeling i forbindelse med innløsing og sletting av aksjer

Flere av de børsnoterte selskapene i statens portefølje har såkalte tilbakekjøpsprogram der selskapet gis fullmakt til å kjøpe egne aksjer i markedet med sikte på sletting av aksjene. Det er for disse tilfellene etablert et avtaleopplegg mellom staten som eier og selskapene som innebærer at statens eierandel i selskapet ikke endres gjennom tilbakekjøpsprogrammet (ved innløsning av en forholdsmessig andel av statens aksjer). I 2024 mottok staten som ledd i slike avtaler 48 814 mill. kroner i oppgjør for innløsning av aksjer i Equinor ASA (42 801 mill. kroner), DNB Bank ASA (3 439 mill. kroner), Telenor ASA (1 894 mill. kroner) og Norsk Hydro ASA (681 mill. kroner).

Kompetanse og konkurransekraft

Kamp om arbeidskraften og behov for omstilling er langsiktige utfordringer i norsk økonomi. Dette påvirker også selskapene i statens portefølje. Selskapene må evne å tiltrekke og beholde kompetanse som er nødvendig for videre verdiskaping. Skal selskapene forbli konkurranse- dyktige over tid forutsetter det videreutvikling og fornying av ansattes kompetanse i takt med teknologiutvikling, innovasjon og nye arbeidsmåter.

I denne delen forteller Helse Nord, Andøya Space og DNB Bank om hvordan de jobber strategisk med å få kompetansen som kreves for å gjennomføre sine strategier og nå sine mål, betydningen av kultur og mangfold og hvordan tiltrekke og beholde arbeidstakere.

Nord-Norge mulighetenes region

Særegne utfordringer i Nord-Norge gir samtidig spesielle fortrinn for helsetjenesten i landsdelen, som Helse Nord vet å utnytte. Fremtidsrettede grep innen bemanning, samhandling og prehospitale tjenester gir gode forutsetninger for å møte en krevende fremtid.

Helse Nord RHF er et av landets fire regionale helseforetak. Vårt oppdrag er å sørge for at befolkningen i Nord-Norge og på Svalbard får forsvarlige og like- verdige spesialisthelsetjenester.

Helse Nord løser sitt oppdrag primært gjennom våre fire sykehusforetak: Finnmarkssykehuset, Universitetssykehuset Nord-Norge, Nordlandssykehuset og Helgelandssykehuset. Til sammen jobber det over 19 000 ansatte i foretaksgruppen, noe som gjør oss til landsdelens største arbeidsgiver.

Spesielle utfordringer gir også fortrinn

Både geografien og demografien gir utfordringer for helsetjenestene i nord. En befolkning på i underkant av en halv million innbyggere er fordelt på om lag halvparten av Norges landareal. Mange avstander er lange, og geografien kan være utfordrende mange steder. Været gir også utfordringer som gjør seg sterkere gjeldende i nord enn i andre deler av landet.

Eldrebølgen og dens konsekvenser merkes tidligere og med større kraft enn mange andre steder. I 2023 passerte vi punktet der det var flere nordlendinger over 65 år enn under 20 år. Det blir stadig flere eldre som trenger helsehjelp, samtidig som det blir færre i arbeidsfør alder som kan jobbe i helsetjenesten.

At helsetjenestene må innrettes for å møte slike utfordringer, gir også noen fortrinn. Helse Nord har kommet langt i å gjøre mange helsetjenester mindre stedbundne, blant annet ved bruk av ny teknologi. Vi ligger i front i å utvikle samhandlingsløsninger med kommunene, der mye vil skje de kommende årene. Og ikke minst, landsdelens prehospitale tjenester er i toppklasse både nasjonalt og internasjonalt.

Samlet gjør disse fortrinnene Helse Nord og helseforetakene til attraktive arbeidsplasser for helsearbeidere som vil være med og bidra i å utvikle spesialisthelsetjenesten til en ny tid som krever nye løsninger. Helsearbeidere som motiveres av utvikling og nye samarbeidsformer finner neppe like interessante muligheter andre steder som i Nord-Norge.

Strategi for personell, utdanning og kompetanse

Helse Nord jobber for å innrette tjenestene slik at befolkningens behov kan dekkes uten vesentlig flere ansatte. De viktigste grepene vil være å begrense oppgave- mengden, jobbe mer effektivt, utvikle nye arbeidsprosesser som gir økt helsegevinst uten økt bemanning, prioritere bedre og sette inn flere ressurser der behovene er størst.

Helse Nords strategi for personell, utdanning og kompetanse er retningsgivende for hele foretaksgruppen og gir en overordnet beskrivelse av hvordan vi skal innrette oss for å få med kompetent personell på laget vårt.

Bedre spesialistutdanning for leger

Et konkret tiltak er å gjøre spesialistutdanningen for leger i Nord-Norge enda bedre. For dette vet vi: Skal vi ha nok leger i Nord-Norge, må vi utdanne dem selv.

Regionalt har Helse Nord arbeidet for å styrke utdanning og dekningen av legespesialister i et todelt prosjekt. Første del handler om forbedring av spesialistutdanningen i Helse Nord. I den andre delen ser vi nærmere på hvilke lege- spesialister helsetjenestene vil ha behov for i fremtiden. Nylig kunne prosjektet presentere en handlingsplan med flere tiltak som vil bidra til at sykehusene i nord har de legespesialistene som behøves fremover. De fire innsatsområdene er ledelse, læringsmiljø, kompetanseoppnåelse og administrativ støtte.

Satser mer på yrkesfag

Helse Nord trenger ikke bare leger og sykepleiere, men også helsefagarbeidere, portører, helsesekretærer og andre som utdannes ved fagskolene i regionen. Helse Nord har derfor, som første regionale helseforetak i landet, etablert et eget samarbeidsorgan mellom regionens sykehusforetak og fagskolene i Nord-Norge.

Målet er å styrke tilbudet innen høyere yrkesfaglig utdanning i regionen. Det vil gi de ansatte flere utviklingsmuligheter, og gjøre det mer attraktivt for ungdom å velge yrkesfag.

Tiltakene som nå settes inn, skal bidra til å øke andelen yrkesfag- arbeidere i Helse Nord. Helse- foretakene har som mål at helsefagarbeidere skal utgjøre minimum fem prosent av de ansatte.

Ungdom som velger yrkesfag får i virkeligheten et «Kinder-egg»:

 Læreplassgaranti som sikrer at de får fullført utdanningen

 Jobbgaranti som sikrer at de får full stilling i sykehusene

 Flere faglige utviklingsmuligheter og høyere yrkesfaglig utdanning

Riktig organisering ogoppgavedeling

I tillegg til å utvikle og tilføre kompetanse, er Helse Nord opptatt av at kompetansen brukes riktig. Sykehusene har jobbet lenge med dette, og arbeidet er styrket av at spesialisthelsetjenesten har koblet seg på Tørn- programmet, et landsdekkende kvalitetsutviklingsprogram som skal fremme riktig organisering og god oppgavedeling mellom yrkesgrupper. Det finnes flere eksempler på god oppgavedeling, og vi kan nevne et som er beskrevet i rapporten «Erfaringer med oppgavedeling» (2024) fra Arbeidsgiverforeningen Spekter og Fagforbundet. Rapporten beskriver hvordan arbeidsdagen for kreftsykepleiere ved Helgelandssykehuset har blitt mer strukturert og pasientrettet, og at kvaliteten av pasientoppfølgingen er bedret som følge av at helsesekretærer har overtatt flere oppgaver tidligere forbeholdt sykepleiere.

Sykefraværet må ned

Sykefravær er et tiltak vi ikke kommer unna når det gjelder bemanningsutfordringer. Dagens høye sykefravær hemmer muligheten til å utvikle bærekraftige spesialisthelsetjenester for befolkningen.

Helse- og omsorgsministeren har i 2025 gitt de regionale helseforetakene i oppdrag å bringe sykefraværet til samme nivå som i 2019.

For Helse Nord betyr det at sykefraværet skal ned fra 9,2 prosent (2024) til 8,1 prosent.

Dette er krevende, men samtidig helt nødvendig. I tiden fremover planlegger Helse Nord å igangsette en rekke tiltak for å nå målet. Blant annet en mer systematisk oppfølging av ansatte som er sykmeldt, bedre tilrettelegging for fleksible arbeidstider, økt kompetanse hos ledere og bedre oppfølging av nyansatte.

God samhandling avgjørende

God samhandling mellom spesialisthelsetjenesten og kommunene er helt avgjørende for en bærekraftig helsetjeneste. Gapet øker mellom befolkningens behov og det kommunene er i stand til å levere av helse- og omsorgstjenester. Tilsvarende øker gapet mellom etterspørselen av spesialisthelsetjenester og helseforetakenes kapasitet.

God samhandling sikrer først og fremst at pasientene får sammenhengende forløp uten unødvendige avbrudd i overgangene mellom spesialisthelsetjenesten og kommunale helse- og omsorgstjenester. Et bedre samarbeid mellom nivåene vil også bidra til langt bedre utnyttelse av ressurser både i kommunene og sykehusene. Det vil igjen kunne redusere kostnader, sikre at flere får behandling og gi god kvalitet på tjenestene.

Hver for seg og sammen må Helse Nord, helseforetakene og kommunene derfor arbeide på nye måter. Og ikke minst, vi må jobbe sammen på måter vi ikke har gjort før.

Helse Nord har et sterkt engasjement for samhandling. Helse Nord bidrar blant annet i en del av Tørn-programmet som adresserer nettopp samhandling og omfatter oppgavedelingen mellom helsetjenestens ulike nivåer og aktører. Helse Nord legger også til rette for forsøk og prosjekter til fremme av nye samhandlingsløsninger gjennom utlysning av rekrutterings- og samhandlingstilskudd bevilget av regjeringen. Nord-Norge har fått betydelige midler til slike prosjekter. Flere av disse er i oppstartsfasen, og flere vil komme til i løpet av året. Helse Nord har forventninger om store fremskritt på området samhandling de kommende årene.

De nye formene for samhandling som vi ser avtegne seg, vil gi nye og spennende muligheter for helsearbeidere både i kommunene og i helseforetakene. Helse Nord ser det som viktig å få dette frem i arbeidet med å styrke den offentlige helsetjenestens posisjon som foretrukket arbeidssted for dyktige og engasjerte helsearbeidere.

Binder sammen alle akuttfunksjoner

Et annet eksempel på hvordan vi jobber med samhandling, er det regionale kvalitetsforbedringsprosjektet Trygg akuttmedisin som nå innføres i kommune- og spesialisthelsetjenesten i hele landsdelen.

Gjennom prosjektet har alle sykehusene og alle kommunene i Nord-Norge blitt enige om felles rutiner for behandling av tre tidskritiske tilstander: hjerneslag, blodforgiftning og akutte brystsmerter (hjerteinfarkt).

Fellesnevner for disse tilstandene er at pasientbehandlingen må skje raskt, og at flere nivåer og faggrupper i helsetjenesten er involvert samtidig. Alt fra kommunehelsetjenesten, ambulansetjenesten, nødmeldetjenesten (AMK) og akuttsykehus. Samlet kalles dette for den akuttmedisinske tjenesten, og Trygg akuttmedisin binder kjeden sammen på en unik måte. Helsepersonell fra hele landsdelen kurses nå i akutte situasjoner der det står om minutter mellom liv og død.

Satsingen i nord på styrken i prehospitale tjenester og Trygg akuttmedisin gjøres i erkjennelse av at behandlingen pasienten får før hen kommer til sykehus, ofte er det viktigste for utfallet. Den viser også hvordan Helse Nord utnytter det som kunne vært ulemper, lange avstander, mye vær, tynt befolkede områder, som muligheter.

Engasjerte og dyktige fagfolk tiltrekkes gjerne av slikt.

Marit Lind, administrerende direktør Helse Nord RHF

Andøya Space bygget på pionervirksomhet

De tingene vi gjør har som regel aldri vært gjort før i Norge. Oppskytning av forskningsraketter? Ja. Fullskalatesting av missiler og våpenteknologier? Ok. Oppskytning av satellitter? Klart det. Det å gjøre nye ting er en del av vårt DNA. Våre folk arbeider hardt for å oppnå «mission success» sammen med kundene våre som kommer fra hele verden.

Hver oppskytningskampanje er tilsynelatende lik den andre, men de kan likevel være svært forskjellige når de kommer til de nødvendige tekniske løsningene. Du vet, de små, usynlige detaljene som kan få en tekniker til å rive av seg håret i ren frustrasjon.

Det har gjort at det finnes et ord på Andøya Space som ikke står nedtegnet i norske ordbøker. Det er et ord som summerer opp alle de midlertidige tekniske justeringene folkene våre har måttet gjøre for å få ting til å fungere i en oppskytningskampanje. Ordet er «kampanjekoblinger», og det er egentlig ment som et lite skjellsord. Du skjønner, vi vil aller helst unngå dem.

Alle avdelinger i konsernet har på et eller annet tidspunkt måttet ta i bruk en kampanjekobling, store som små. De er en del av det som gjør oss til oss. De er bevis på at vi strekker oss langt for våre kunder. De er i seg selv små, improviserte eksempler på løsningsorientering. De er en del av det som gjør det så morsomt og givende å jobbe hos oss. Her kan du virkelig utgjøre forskjellen mellom «mission success» og «mission aborted». Verdiene vi har som selskap reflekterer dette. Vi er samarbeidene og innovative, men det skal aldri gå på bekostning av sikkerhet og kvalitet.

Prosjektene har gradvis blitt større og mer komplekse, og i de siste årene har vi tatt på oss vårt mest ambisiøse prosjekt noen gang – det å bygge en norsk romhavn som er i stand til å skyte satellitter ut i polare baner. Samtidig skal allerede eksisterende forretningsområder fortsette som normalt. Det krever folk. Fra 2020 og til i dag har vi doblet antallet ansatte.

Det er ikke til å stikke under en stol at det har ført til noen utfordringer både for folkene og for organisasjonen. Det er krevende å skulle rekruttere så mange nye medarbeidere i et Norge som går godt og hvor mange bedrifter har behov for flere med god teknisk og operativ bakgrunn. Likevel viser det seg at raketter er kule ting som folk vil jobbe med og at Nord-Norge og Vesterålsregionen er attraktivt både som bosted og arbeidsplass. 95 pst. av våre folk har bosatt seg på Andøya. De resterende 5 pst. har fått fleksible løsninger som kontor i større byer og pendling kombinert med hjemmekontor.

Vi har en tilleggsutfordring få andre bedrifter i Norge har. Andøya Space er Norges operative romsenter. Det er her Norge skyter opp raketter. De aller færreste har hatt erfaring med dette før de kommer til oss. Det betyr at vi må utvikle viktig kompetanse internt. Derfor har vi utviklet vårt eget opplæringsprogram for å sikre at de som skal ha ansvarlige roller i forbindelse med oppskyting av raketter og missiler har den nødvendige kunnskapen som skal til. Vi er så heldige å ha et forretningsområde som driver med romrelatert opplæring mot elever og studenter. De bidrar med sin pedagogiske kompetanse inn i opplæringsprogrammet og hjelper oss med å utvikle nyansatte til å bli operative i ansvarsfulle roller i rakettoperasjoner. Det samme opplæringsprogrammet bidrar også til vedlikehold av nødvendig kompetanse i kritiske nøkkelroller.

Andøya Space er inndelt i fire forretningsområder: Sub-Orbital, Education, Defence og Spaceport. Mange av våre ansatte er ansatt i mor og leies ut til forretnings- områdene når de gjennomfører sine ulike kampanjer (oppskyting av forskningsraketter, student- raketter, bæreraketter for satellitter, test av våpensystemer), mens andre er spesialiserte stillinger ansatt i forretningsområdene. Dette betyr at noe av kompetansen vi etterspør er ment å benyttes av hele konsernet mens noe kompetanse er spesialisert opp mot forretningsområdet.

Dette gjør at Andøya Space må ha to tanker i hodet samtidig når vi utarbeider strategi for hvordan vi skal få tak i ønsket kompetanse - ut fra nåværende og framtidig ambisjonsnivå. Vi må: 1) Kartlegge hvor mange vi må ansette og utvikle selv. Her rekrutterer vi gjerne lokalt og regionalt. 2) Kartlegge hvor mange vi må ansette med en ønsket, spesialisert kompetanse.

I gründerarbeidet med å utvikle Andøya Spaceport, har vi etterspurt kompetanse som knapt nok finnes i Norge (eller Europa). For å tiltrekke oss denne kompetansen må de rette folkene kjenne til oss. Ved hjelp av utadvendt virksomhet og nettverksbygging har vi gjort oss kjent i rommiljøet, som er relativt lite sammenlignet med andre miljøer. De som ønsker å arbeide innenfor romindustrien er som oftest veldig interessert. Dette har bidratt til at vi har klart å få kvalifiserte søkere som igjen har vært en medvirkende årsak til at vi har lykkes med den formidable oppgaven det har vært å etablere Europas første operative romhavn for bæreraketter for satellitter. Det har tatt oss åtte år fra arbeidet med første business case ble påbegynt til den første bære- raketten gikk til værs i mars i år. Dette arbeidet har blant annet innbefattet å skaffe finansiering, utføre risikovurderinger, utarbeide prosedyrer, skaffe kunder, utvikle og bygge en romhavn med komplett infrastruktur og trening sammen med kunde. Åtte år i denne sammenheng er kort tid og vi er veldig stolt over at vi nå faktisk har klart det.

Når vi har klart å få folk til å flytte til Andøya, ønsker vi også å beholde dem lengst mulig. Vi har derfor et pågående samarbeid med kommunen og andre store næringsaktører for å bidra til trivselsfremmende sosiale tiltak, jobb for partner og boligutvikling.

Et annet strategisk virkemiddel for å skaffe høy kompetanse har vært å etablere «distriktskontorer» i større byer som f.eks. Oslo. På denne måten har vi klart å rekruttere og beholde personer med attraktiv kompetanse, men som av ulike årsaker ikke har anledning til å flytte til Andøya.

En annen årsak til at vi har lyktes med rekrutteringer, har vært Andøya Space Education sin romrelaterte opplæring av tusenvis av både norske og utenlandske studenter. Mange har blitt inspirert av sitt opphold her, da man bl.a. får mulighet til å bygge og skyte opp egen studentrakett. Dette har gitt en unik innsikt i hva vi driver med, og har bidratt til at flere studenter på et senere tidspunkt har dukket opp som søkere på våre stillinger.

Vi ønsker at våre ansatte skal trives i et miljø med mange ulike faggrupper som er avhengige av å samhandle med hverandre for å nå selskapets mål. Det krever at teamene har gode relasjoner og er trygge på hverandre. Her jobber vi med å utvikle et felles miljø og en felles kultur gjennom tiltak som jevnlige arbeidsmiljødager, en felles sosial kalender (kino, quiz, blåtur etc.) og et lederutviklingsprogram som samler folk fra hele konsernet. I tillegg gjennomføres mindre pulsmålinger der vi f.eks. kan finne ut av hvordan perioder med høy arbeidsbelastning påvirker arbeidsmiljøet. Tiltak tilpasses funn fra disse undersøkelsene.

Andøya Space er også et konsern med mange ulike fagområder. Gjennom synliggjøring av interne karrieremuligheter bidrar vi til å motivere ansatte som ønsker å utvikle seg faglig og bygge en karriere innenfor konsernet.

Andøya Space sin generelle strategiske tilnærming til å rekruttere/beholde nødvendig kompetanse kan oppsummeres slik:

Vi definerer hvilken kompetanse trenger vi for å nå våre strategiske mål. Har vi kompetansen allerede eller må vi rekruttere den?

Vi tiltrekker oss talenter ved å fremstå som en attraktiv arbeidsgiver. Strategiske virkemidler: Historiefortelling i media og møteplasser, inspirasjon gjennom vår utdanningsavdeling, nettverksbygging og fleksible kontorløsninger.

Vi beholder talenter ved å være en attraktiv arbeidsgiver. Virkemidler: omfattende onboarding, trivselsfremmende tiltak, kulturbygging, utvikling av lederne, karrieremuligheter.

Det viktigste er likevel det at vi løser oppdragene våre sammen. Absolutt alle de andre forretningsområdene våre har bidratt i arbeidet med å bygge opp Norges nye romhavn, akkurat slik de andre forretningsområdene også har fått tilsvarende hjelp av sine kolleger under sin egen oppbygging.

Som innledningen med kampanjekoblingene forteller: Det å være løsningsorientert er en av våre grunnverdier og har etter hvert også blitt en vesentlig del av kulturen. Hos oss får du lov til å være kreativ og innovativ - så lenge løsningen innebærer 100 prosent sikkerhet.

Til sammen utgjør vi et teknisk kompetent og kreativt konsern som i 63 år har jaktet på «mission success», både med og uten kampanjekoblinger. På Andøya er du nærmere rommet enn andre steder i Norge. Er du interessert i space, har Andøya sannelig vist seg å være «the place».

Ketil Olsen, CEO Andøya Space AS

Tiltrekke og beholde talenter i konkurranseutsatte tider

I dag er DNB Bank (DNB) mye mer enn Norges største bank og en nøkkelvirksomhet i norsk økonomi. Vi er også et ledende teknologiselskap som kontinuerlig tilpasser oss og tjenestene våre til tiden vi lever i og framtiden. Vårt oppdrag er å bidra til en enklere hverdag og bedre økonomi for folk og bedrifter – derfor bygger vi verdens beste bank for Norge.

Kampen om talentene

DNBs suksess og evne til å levere kundeverdi og avkastning vil alltid være avhengig av konsernets ansatte og vår evne til å tiltrekke, beholde og utvikle de beste talentene. De ansatte er derfor DNBs viktigste konkurransefortrinn og en avgjørende faktor for vår suksess.

Strategisk arbeid med mangfold og inkludering

DNB har som mål å være best på å håndtere og tilpasse seg endring. Endringer i eksterne ramme- faktorer påvirker DNBs indre arbeidsmiljø og konkurranse- dyktighet, og en av våre ambisjoner er å være en pådriver for mangfold og inkludering. Dette er en del av vår overordnede strategiske ambisjon om å levere bærekraftig verdiskaping.

Å ha en mangfoldig arbeidsstyrke og likestilling mellom kvinner og menn er i tråd med vårt etiske fundament. Det at ansatte er forskjellige og speiler samfunnet gjør oss bedre, og konsernet arbeider derfor for å sikre like muligheter for ansatte. Ved å investere i medarbeidernes utvikling og trivsel gjennom tiltak for å forbedre mangfold og likestilling, kan vi øke produktiviteten, innovasjonsevnen og kunde- tilfredsheten.

Vi legger stor vekt på å skape et inkluderende og støttende arbeidsmiljø hvor kunnskap om ulikheter og anerkjennelse av ulike kulturer og funksjoner bidrar til å tiltrekke og beholde dyktige medarbeidere. Vårt arbeid med mangfold og inkludering skal i tillegg til å støtte våre strategiske ambisjoner også bygge på våre verdier. Vi tror at det er avgjørende å speile mangfoldet i samfunnet for å forstå kundenes behov bedre og utvikle bedre tjenester.

Vi har lansert flere aktiviteter for å øke vår kunnskap og forståelse om mangfold og ulike kulturer. Ett eksempel er vårt omvendte mentorprogram hvor medarbeidere med flerkulturell bakgrunn er mentorer for utvalgte toppledere. Dette initiativet har vist seg å være svært verdifullt for oss, og vi setter stor pris på mangfoldet blant våre ansatte, som bidrar med ulike perspektiver og ideer.

Andre tiltak inkluderer muligheten for våre medarbeidere til å delta i ulike nettverk som de selv styrer, noe vi oppfordrer til og støtter aktivt. Vi sørger alltid for å inkludere tiltak for mangfold og inkludering i utviklingsprogrammene våre, både for medarbeidere og ledere.

Rekrutteringsstrategi

Vi har en tydelig rekrutterings- strategi og jobber målrettet med å opprettholde vår posisjon som en attraktiv arbeidsgiver blant studenter fra økonomi/finans-, juss- og teknologifag. Dette gjøres gjennom tett partnerskap og samarbeid med utdanningsinstitusjoner, både i Norge og internasjonalt. Vi er til stede på karrieredager og messer, og arrangerer ulike aktiviteter for studentene. Vi tilbyr også deltidsjobber for studenter, med et klart mål om å kunne tilby flere av dem full stilling og videre karriereutvikling etter fullførte studier.

Intern mobilitet og kompetanseutvikling

I DNB er vi stolte av å ha utviklet et stort og velfungerende internt arbeidsmarked, hvor tett på 50 pst. av alle nye stillinger besettes av allerede internt ansatte. Dette viser at vi har mange karriereveier og god intern mobilitet. Vi har mange ulike kompetanseprogrammer som enten er av faglig karakter eller rettet mot rolleutvikling, mot for eksempel lederrollen.

I 2024 har vi tatt et stort løft for hele konsernet for å gjøre DNB AI-Ready. Å være AI-ready i DNB innebærer å ha den nødvendige kompetansen og forståelsen for å kunne bruke kunstig intelligens effektivt i arbeidsoppgavene. DNB har satt i gang flere initiativer for å gjøre alle ansatte AI-ready, inkludert ukentlige kurs og en kompetansepakke for å bygge grunnkompetanse om AI. Våre ledere oppfordres til å utfordre medarbeidere til å utforske og integrere kunstig intelligens i deres arbeidsprosesser. Vi har også etablert en intern plattform for deling av AI-relaterte forslag, prosjekter og praktisk bruk, med mål om å fremme inspirasjon og læring på tvers av organisasjonen.

Programmer for unge talenter

Vi har flere programmer for unge talenter med fokus på ulike fagområder:

Ett-årig graduateprogram i DNB Markets med fokus på finansielle analyser, investeringer og markedsstrategier.

DNBs Greenhouse-program for unge talenter innen IT, data- teknologi og sikkerhet, med spesialiserte løp innen arkitektur og cybersikkerhet.

Nytt traineeprogram i 2025 som fokuserer på å utvikle leder- talenter.

Greenhouse: Et springbrett for fremtidens utviklere

Bakgrunn for programmet

DNB har alltid vært en pioner innen finanssektoren, og med den raske teknologiske utviklingen er det viktigere enn noen gang å ha dyktige IT-arkitekter som kan drive innovasjon og sikre en robust infrastruktur. Architect Green- house-programmet ble opprettet for å møte dette behovet ved å utvikle nyutdannede talenter til erfarne IT-arkitekter gjennom en kombinasjon av strukturert videreutdanning og praktisk arbeid. Senere har et eget spor for utvikling av security engineers kommet til.

Hva vi ønsker å oppnå

Målet med Greenhouse- programmet er å tiltrekke, utvikle og beholde unge tech-talenter som kan bidra til DNBs teknologiske ambisjoner og komplekse utfordringer. Vi ønsker å skape en læringsplattform hvor deltakerne kan vokse faglig og personlig, samtidig som de bidrar til bankens suksess. Programmet fokuserer på å gi deltakerne en solid forståelse av IT-arkitektur, sikkerhet og utvikling, samt å forberede dem på å håndtere komplekse og krevende arbeidsoppgaver.

Innholdet i programmet

Greenhouse er et intensivt program som kombinerer teori og praksis. Programmet varer i tre år og er utviklet i samarbeid med Universitetet i Oslo (UiO). Deltakerne roterer gjennom ulike avdelinger i banken for å få en bred forståelse av IT-arkitektur og sikkerhet. Dette inkluderer:

Jobbrotasjon: Deltakerne får muligheten til å jobbe i forskjellige team og prosjekter innenfor DNB, noe som gir dem en bred erfaring og innsikt i ulike aspekter av IT-arkitektur.

Mentorprogram: Hver deltaker får tildelt en erfaren mentor som veileder dem gjennom programmet og gir støtte og råd for deres faglige utvikling.

Teoretisk og praktisk opplæring: Programmet inkluderer både teoretiske kurs og praktiske oppgaver som gir deltakerne en dyp forståelse av teknologier og metoder som brukes i DNB.

Fokus på innovasjon og sikkerhet: Deltakerne lærer om de nyeste teknologiene og metodene innen IT-sikkerhet og innovasjon, og hvordan disse kan implementeres for å forbedre bankens tjenester og infrastruktur.

Suksesshistorier fra tidligere deltakere

Architect Greenhouse-programmet har allerede produsert flere suksesshistorier. Her er noen eksempler:

En deltaker startet i programmet som nyutdannet IT-ingeniør og har nå avansert til en ledende rolle innenfor DNBs teknologiske utvikling. Gjennom programmet fikk vedkommende muligheten til å jobbe på tvers av flere avdelinger, noe som ga en bred forståelse av bankens teknologiske behov og utfordringer.

En annen deltaker har brukt kunnskapen og erfaringen fra Architect Greenhouse til å utvikle innovative løsninger som har forbedret bankens IT- infrastruktur. Arbeidet har blitt anerkjent internt, og vedkommende har mottatt flere utmerkelser for sitt bidrag til DNB.

En tredje deltaker har spesialisert seg innen IT-sikkerhet gjennom programmet og har vært en nøkkelperson i utviklingen av bankens sikkerhets- protokoller. Innsatsen har bidratt til å styrke DNBs forsvar mot cybertrusler.

Oppsummert jobber vi i DNB kontinuerlig med å tiltrekke og beholde unge talenter gjennom våre ulike programmer, som Graduateprogrammet, Greenhouse-programmet og Traineeprogrammet. Vi legger vekt på å utvikle deres kompetanse, gi dem bred erfaring og støtte dem gjennom mentorprogrammer. For de som allerede er ansatt i DNB, tilbyr vi strukturerte reskill-programmer og intern karriereutvikling.

Vårt mål er å sikre at alle, både nye talenter og nåværende ansatte, vokser faglig og personlig, samtidig som de bidrar til DNBs suksess og ambisjoner. Vi er også sterkt engasjert i mangfold og inkludering, og jobber aktivt for å skape en arbeidsplass hvor alle føler seg verdsatt og respektert uansett bakgrunn.

People & Communcation

DNB Bank ASA

Hvordan staten utøver sitt eierskap

Statens eierutøvelse skal bidra til å nå statens mål som eier.

Staten skal være en aktiv eier med et langsiktig perspektiv og innenfor rammene for statens eierutøvelse arbeide for å bidra til at selskapene har god måloppnåelse. Dette gjør staten gjennom å ha tydelige mål som eier i hvert selskap, stille klare forventninger til selskapene, følge opp selskapenes måloppnåelse og arbeid med statens forventninger, samt velge kompetente styrer og for øvrig stemme på generalforsamling. For mer informasjon om statens eierutøvelse, se Meld. St. 6 (2022–2023) Et grønnere og mer aktivt statlig eierskap – Statens direkte eierskap i selskaper (eierskapsmeldingen).

Statens ti prinsipper for god eierutøvelse

Det har over tid vært bred politisk enighet om de sentrale rammene for statens eierutøvelse. Det har gitt forutsigbarhet for selskapene og kapitalmarkedet, noe som er en styrke ved det statlige eierskapet i Norge. De sentrale rammene for statens eierutøvelse er samlet i statens ti prinsipper for god eierutøvelse. Prinsippene, sammen med statens mål som eier, legger grunnlaget for hvordan staten utøver sitt eierskap innenfor rammene av selskapslovgivningen.

Staten skal være en aktiv og ansvarlig eier med et langsiktig perspektiv.

Staten skal vise åpenhet om statens eierskap, eierutøvelse og stemmegivning på generalforsamling.

Statens eierutøvelse skal bidra til å nå statens mål som eier. Dette skjer gjennom forventninger til selskapene, stemmegivning på generalforsamling og annen eierutøvelse.

Statens eierutøvelse skal legge til grunn selskapslovgivningens ansvars- og rollefordeling mellom eier, styre og daglig leder, samt allment anerkjente eierstyringsprinsipper og -standarder.

Statens eiermyndighet i selskapet skal utøves på generalforsamling.

Styret har ansvaret for å forvalte selskapet. Staten skal vurdere selskapets måloppnåelse og arbeid med statens forventninger og styrets bidrag til dette.

Relevant kompetanse skal være hovedhensynet ved statens arbeid med styresammensetting. Gitt kompetanse skal staten vektlegge kapasitet og mangfold.

Statens eierskap skal utøves i tråd med selskapsrettens prinsipp om likebehandling av aksjeeiere.

Statens eierrolle skal skilles fra statens øvrige roller.

Statlig eierskap skal ikke urettmessig medføre andre konkurransevilkår, verken fordeler eller ulemper, sammenlignet med selskaper uten statlig eierandel.

Statens forventninger til selskapene

Gjennom å stille tydelige forventninger til selskapene, ønsker staten å være en aktiv eier for å bidra til å nå statens mål som eier. Tydelig kommunikasjon av forventningene bidrar også til åpenhet om hva staten som eier er opptatt av, og vil følge opp i eierutøvelsen, samtidig som selskapene gis handlingsrom til å finne den beste løsningen.

Som en ansvarlig og aktiv eier har staten forventninger til selskapene knyttet til ambisjoner, mål og strategier, sosiale, miljømessige og økonomiske forhold samt virksomhetsstyring.

Felles for alle statens forventninger er at de skal bidra til oppnåelse av statens mål som eier. Forventningene gjelder for alle selskapene om ikke annet er spesifisert. Selskapene er ulike, blant annet når det gjelder størrelse, bransje og internasjonal tilstedeværelse. Selskapenes arbeid innenfor de ulike forventningsområdene bør tilpasses selskapenes egenart, størrelse, risiko og hva som er vesentlig for det enkelte selskap.

Statens forventninger til selskapene er inntatt på de neste sidene.

Tema

Staten forventer at:

Ambisjoner, mål og strategier

Selskapet utarbeider og implementerer ambisjoner og tydelige mål og strategier.

Selskapet inkluderer arbeidet med FNs bærekraftsmål i selskapets strategier og arbeider aktivt med å følge dette opp i daglig drift.

Selskapets risikovurdering er en integrert del av selskapets strategier.

Selskapet definerer tydelige prestasjonsindikatorer og måler selskapets måloppnåelse og gjennomføring av strategiene.

Ansvarlig virksomhet

Selskapet er ledende i arbeidet med ansvarlig virksomhet.

Selskapet gjennomfører aktsomhetsvurderinger i tråd med anerkjente metoder.

Menneskerettigheter og anstendige arbeidsforhold

Selskapet respekterer menneskerettigheter og arbeidstakerrettigheter og er ledende i arbeidet med anstendige arbeidsforhold i selskapets egen virksomhet og i leverandørkjeden.

Selskapet oppfordrer egne ansatte til å organisere seg og fremmer retten til fri fagorganisering i leverandørkjeden.

Klima

Selskapet identifiserer og håndterer risiko og muligheter knyttet til klima og integrerer dette i selskapets strategier.

Selskapet setter mål og iverksetter tiltak for reduksjon i klimagassutslipp på kort og lang sikt i tråd med Parisavtalen, og rapporterer om måloppnåelse. Målene er vitenskapsbaserte der dette er tilgjengelig.

Selskapet rapporterer på direkte og indirekte klimagassutslipp og klimarisiko, og benytter anerkjente standarder for rapportering på klimagassutslipp og klimarisiko.

Naturmangfold og økosystemer

Selskapet identifiserer og håndterer risiko og muligheter knyttet til natur og integrerer dette i selskapets strategier.

Selskapet setter mål og iverksetter tiltak for å redusere egen negativ påvirkning og øke positiv påvirkning på naturmangfold og økosystemer, og rapporterer om måloppnåelse.

Selskapet benytter anerkjente standarder for rapportering av naturrisiko og påvirkning på naturmangfold og økosystemer.

Skatt og forebygging av økonomisk kriminalitet

Selskapet har en formålstjenlig, veloverveid og begrunnet skattepolicy og er åpen om hvor økonomiske verdier skapes og hvor skatt betales.

Selskapet arbeider systematisk for å forebygge økonomisk kriminalitet som korrupsjon og hvitvasking i egen virksomhet og i leverandørkjeden.

Kapitalstruktur og utbytte

Selskapet har en kapitalstruktur tilpasset selskapets mål, strategier og risiko og normalt på linje med andre veldrevne selskaper i samme bransje. Selskapet begrunner eventuelle vesentlige avvik fra dette.

De børsnoterte selskapene er åpne om hva de vurderer som hensiktsmessig kapitalstruktur og utbyttenivå til markedet. De unoterte selskapene er åpne overfor eier(e) om sine vurderinger av kapitalstruktur og utbyttenivå.

Organisering og kultur

Selskapets organisering er effektiv og fremmer oppnåelse av selskapets mål og støtter selskapets strategier.

Selskapets kultur bygges, forvaltes og utvikles slik at den fremmer oppnåelse av selskapets mål og støtter selskapets strategier.

Medarbeidere og mangfold

Selskapet har tydelige mål og tiltak for å fremme og utløse verdien av økt mangfold, likestilling og inkludering i alle deler av organisasjonen.

Selskapet arbeider planmessig med utvikling og rekruttering av medarbeidere i tråd med selskapets mål og strategier.

Selskapet benytter fag- og yrkesopplæring og læreplasser, der dette er relevant for selskapets tilgang til riktig kompetanse på kort og lang sikt.

Lønn og godtgjørelse

Godtgjørelsen og andre insentiver i selskapet fremmer oppnåelse av selskapets og eiers mål.

Godtgjørelsen til ledende ansatte er konkurransedyktig, men ikke lønnsledende og at hensynet til moderasjon ivaretas.

Hovedelementet i godtgjørelsesordningen til ledende ansatte er fastlønn.

Godtgjørelsen til ledende ansatte ikke er urimelig, gir uheldige virkninger for selskapet eller svekker selskapets omdømme.

Selskapet er åpen om utforming av, nivå på og utvikling i godtgjørelsen til ledende ansatte, herunder at godtgjørelsesordningene er klart forståelige for eiere, ledende ansatte og andre interessenter.

Forskjeller i godtgjørelsen til ledende ansatte og øvrige ansatte hensyntas i moderasjonsvurderingen, og at selskapet særskilt begrunner høyere lønnsjustering for ledende ansatte enn gjennomsnittlig lønnsjustering for selskapets øvrige ansatte. I denne vurderingen sees det også hen til kronemessig lønnsvekst for øvrige ansatte.

Selskapet følger statens retningslinjer for lederlønn i selskaper med direkte statlig eierandel.

Risikostyring

Selskapet har effektiv strategisk og operasjonell risikostyring og god internkontroll som er integrert i selskapets strategi- og beslutningsprosesser.

Selskapsledelse

Selskapet følger Norsk anbefaling om eierstyring og selskapsledelse, der den er relevant og tilpasset selskapets virksomhet.

Styret følger ledende praksis for godt styrearbeid tilpasset selskapets virksomhet.

Åpenhet og rapportering

Selskapet er ledende i arbeidet med åpenhet og rapportering og benytter anerkjente rapporteringsstandarder.

Selskapet fremmer en åpenhetskultur og er åpen om og rapporterer på alle vesentlige forhold slik at informasjonen gir eiere og allmennheten et rettvisende bilde av virksomheten.

Figur: Statens forventninger til selskapene

Oppfølging av selskapene skal bidra til å nå statens mål som eier

Statens eieroppfølging er basert på statens mål som eier, statens forventninger og vesentlighet. I oppfølgingen av selskapene legger staten vekt på hva som er vesentlig for måloppnåelse og områder hvor staten best kan bidra til måloppnåelse på kort og lang sikt.

For at staten kan ta gode eierbeslutninger på generalforsamlingen, og følge opp eierskapet på en god måte, er det sentralt at staten har en god forståelse av selskapenes måloppnåelse og arbeid med statens forventninger. Vurderinger av dette gjøres løpende og oppsummeres normalt årlig, som en del av planleggingen av statens eieroppfølging, og justeres ved behov.

Nærings- og fiskeridepartementet ved Eierskapsavdelingen har utarbeidet et analyseverktøy som kan benyttes i vurderingen av måloppnåelse og selskapets arbeid med statens forventninger. Analyseverktøyet hjelper staten i å vurdere hvilke forventninger som er vesentlig for selskapets måloppnåelse, hvordan selskapet oppfyller forventningene, retningen i selskapets arbeid med forventingene og hvilke forventninger som i lys av dette skal prioriteres i eieroppfølgingen det kommende året. Vurderingene kan oppsummeres i en figur strukturert tilsvarende som i eierskapsmeldingen (økonomiske, sosiale og miljømessige forhold samt virksomhetsstyring).

Staten har dialog med styret om hva staten som eier mener er mest vesentlig å følge opp. Dette anses som nyttig og bidrar blant annet til at eventuelle forskjeller i styrets og statens vurderinger synliggjøres og at det kan være en dialog om årsaker til dette.

Staten avholder regelmessige møter med selskapene. Dette og annen kontakt med selskapet omtales som eierdialog. I eierdialogen kan staten ta opp forhold, stille spørsmål og formidle synspunkter som selskapene kan vurdere i tilknytning til sin virksomhet og utvikling. Dette er innspill til selskapet, og ikke instrukser eller pålegg. Saker som krever tilslutning fra eierne, må behandles på generalforsamlingen.

Kjernen i statens eierdialog med selskapet er normalt faste møter hvert kvartal. Hva som er relevante og vesentlige temaer i møtene, avhenger av statens mål som eier samt selskapets virksomhet og situasjon. Normalt omhandler møtene gjennomgang av selskapets utvikling og utsiktene fremover, ulike forhold knyttet til statens forventninger, samt spesifikke problemstillinger. Temaene vil variere mellom selskapene og over tid. I tillegg til de faste møtene har staten dialog med selskapet om særskilte temaer eller saker etter behov.

I 2024 hadde Eierskapsavdelingen i Nærings- og fiskeridepartementet som del av eierdialogen i snitt 15 møter (fysiske, digitale, samt telefonmøter) med hvert av de 19[2] selskapene som avdelingen forvalter eierskapet til i dag. Totalt for porteføljen utgjorde dette 291 møter. Det er imidlertid store forskjeller fra selskap til selskap i antall møter og hvilke temaer som tas opp. Det tas normalt opp flere temaer og/eller forventningsområder i ett og samme møte. Figuren til høyre viser en oversikt over antall ganger selskapets måloppnåelse, og selskapets ambisjoner, mål og strategier, samt ulike temaer knyttet til statens forventninger innenfor økonomiske, sosiale og miljømessige forhold og virksomhetsstyring totalt og i snitt ble tatt opp i møter med selskapene i Eierskapsavdelingens portefølje.

I tillegg til de 291 ovennevnte møtene i eierdialogen, hadde Eierskapsavdelingen totalt ca. 75 møter om styresammensetning med eiervalgte styremedlemmer og administrerende direktører i porteføljen[3] . Avdelingen hadde også flere introduksjonssamtaler med nyvalgte styremedlemmer i de heleide selskapene i avdelingens portefølje. Det ble også utført 27 dager med bedriftsbesøk.

Ved svak måloppnåelse over tid eller vesentlige avvik fra statens forventninger, drøftes årsaker og muligheter for å bedre situasjonen med selskapet. Det kan være hensiktsmessig at selskapet eller eier foretar særskilte analyser. I eierdialogen vil det være naturlig å følge opp selskapets planer for å bedre prestasjonene. Dersom eierdialogen ikke fører frem, kan staten påvirke gjennom beslutninger på generalforsamling, blant annet gjennom styrevalg, vedtak om kapitaltilførsel og utbytte.

Staten som eier har i tillegg til eierdialogen flere arrangementer rettet mot hele selskapsporteføljen for å informere om statens forventninger som eier og for å spre god praksis og bidra til kunnskapsdeling om tema staten som eier er opptatt av. I 2024 arrangerte staten seminar for styrelederne i alle selskapene staten er eier om bærekraftig omstilling og styrets strategiske rolle. I tillegg ble det arrangert en fagsamling om effektiv drift for sektorpolitiske selskaper, samt to fagsamlinger om EUs bærekraftsrapporteringsdirektiv CSRD. Staten inviterte også til årlig seminar for nyvalgte styremedlemmer. Dette seminaret er en arena for innsikt i og erfaringsutveksling rundt statlig eierutøvelse og godt styrearbeid. Informasjon om arrangementene med presentasjoner er tilgjengelig på eierskap.no.

I juni ble også den årlige eierskapskonferansen med tema «Kunstig intelligens – hvordan kan norske selskaper utnytte mulighetene?» avholdt. Eierskapskonferansen er en årlig konferanse hvor næringsministeren inviterer styreledere og administrerende direktører i selskapene hvor staten er eier, samt sentrale ledere i norsk næringsliv og offentlighet for øvrig. Konferansen belyser aktuelle temaer av betydning for staten som eier og norsk næringsliv.

Årshjul styrevalgprosessen

Figuren viser den årlige styrevalgprosessen staten som eier følger.

Statens arbeid med styrevalg

En av de viktigste oppgavene for staten som eier er å bidra til sammensetting av kompetente og velfungerende styrer. Relevant kompetanse er hovedhensynet ved statens arbeid med styresammensetting. Kompetanse handler om relevant erfaring og bakgrunn samt personlige egenskaper. Gitt kompetanse vektlegges kapasitet og mangfold.

Arbeidet med styrevalg følger prosessen i årshjul for styrevalgprosessen inntatt over. Styrene vurderes årlig. Formålet med vurderingene er blant annet å ta stilling til styrets og det enkelte medlems bidrag til selskapets måloppnåelse og arbeid med statens forventninger. Det vurderes også om styrets sammensetning, arbeidsform, kompetanse og innsats tilsier behov for endringer i styret.

Som en del av vurderingene gjennomfører staten samtaler med alle eiervalgte styremedlemmer og administrerende direktør i de heleide selskapene. Staten tilstreber også å ha samtaler med styremedlemmer valgt av og blant de ansatte, og å ha dialog med styreleder underveis i arbeidet. I selskaper med eksterne valgkomiteer er det denne som har ansvar for å gjennomføre samtaler og vurdere styrets sammensetning, men staten gjør også i disse tilfellene egne vurderinger.

I forbindelse med styrevalg vurderer staten selskapenes virksomhet, samt muligheter og utfordringer de står overfor og hvilken kompetanse som bør være i styret fremover. Dette danner grunnlaget for en kompetansebeskrivelse som utarbeides for hvert styre. Kompetansebeskrivelsen er mandatet for styrerekrutteringen som staten arbeider ut fra i søket etter nye styremedlemmer. Med utgangspunkt i kompetansebehovene, søkes det bredt etter kandidater i tråd med mangfoldskriteriene.

Flere hundre potensielle kandidater identifiseres og vurderes årlig. Departementene, eventuelt valgkomiteene, gjennomfører intervjuer av potensielle kandidater før styrevalgene vedtas på generalforsamling.

Organisering av statens eierskapsforvaltning

Ansvaret med å forvalte statens direkte eierskap er i dag fordelt på 13 departementer. Uavhengig av om statens rolle som eier og myndighetsutøver utøves i samme departement eller er lagt til ulike departementer, skal statens rolle som eier skilles fra statens øvrige roller. Over tid har eierskapsforvaltningen av en rekke selskaper blitt samlet i Eierskapsavdelingen i Nærings- og fiskeridepartementet. Flere departementer har også lagt ulike roller i forskjellige avdelinger, eller på annen måte organisert oppfølgingen av selskapene slik at departementet er tydelig på dette skillet i sin opptreden.

Den sentrale eierskapsenheten, Eierskapsavdelingen i Nærings- og fiskeridepartementet, er ressurs- og kompetansesenter for statens direkte eierskap for andre departementer og internt i Nærings- og fiskeridepartementet. Det innebærer blant annet å koordinere departementenes prosesser med styrevalgarbeid, bistå øvrige departementer og avdelinger ved behov, arrangere seminarer og samlinger for kompetanseheving og bidra til å spre god praksis. Sistnevnte handler blant annet om å utvikle metodikk og veiledere for vurdering av selskapets måloppnåelse og selskapets arbeid med statens forventninger. Den sentrale eierskapsenheten involveres blant annet i prosesser som kan lede til endringer i statens eierandel i et selskap, i statens begrunnelser for eierskapet eller ved endringer i statens mål som eier. Ovennevnte skal bidra til mest mulig kompetent og enhetlig eierutøvelse på tvers av departementene.

Statens eierskap i selskapene i kategori 1 skal forvaltes av den sentrale eierskapsenheten, så fremt ikke særskilte hensyn taler for andre løsninger. Å samle eierskapsforvaltningen av selskapene som primært opererer i konkurranse med andre (kategori 1) bidrar til å skille statens rolle som eier fra statens øvrige roller og å styrke tilliten til statens eierutøvelse og andre roller. En slik samling bidrar også til å profesjonalisere og effektivisere eierutøvelsen. Dette er i tråd med OECDs anbefaling for organisering av eieroppfølging av statlig eierskap.

Statens eierskap i selskapene i kategori 2 forvaltes i dag av relevant sektordepartement, så fremt ikke særskilte hensyn taler for andre løsninger. Det gir mulighet til å vurdere politikken for den respektive sektoren mer helhetlig. Slik organisering setter krav til intern håndtering for å unngå uheldig sammenblanding av roller.

Selskapenes rapportering

Gjennom å stille tydelige forventninger til selskapene, ønsker staten å bidra til å nå statens mål som eier på en bærekraftig og ansvarlig måte. Forventningene fremgår av eierskapsmeldingen og stilles fra staten som eier til styrene i selskapene. Åpenhet og god rapportering er vesentlig for å forstå selskapenes måloppnåelse og hvordan de arbeider med statens forventninger.

I årets rapport kan du lese om rapportering om klimaomstillingsplaner i overgangen til et lavutsslippsamfunn.

I tre oversikter presenteres også:

Selskapenes klimagassutslipp

Rapporteringsstandarder og retningslinjer selskapene følger

FNs bærekraftsmål som selskapene har prioritert

Klimaomstillingsplaner i overgangen til et lavutslippssamfunn

Hvorfor klimaomstillingsplaner?

Innen 2050 skal Norge være et lavutslippssamfunn. Det betyr lave eller ingen utslipp i alle sektorer. For å oppnå dette må også næringslivet redusere utslipp og bruke ressurser så effektivt som mulig. Som langsiktig eier er staten opptatt av at selskaper med statlig eierandel lykkes i overgangen til lavutslippssamfunnet.

Denne overgangen innebærer muligheter, men også risiko for selskapene. For noen selskaper vil mindre tilpasninger i forretningsdrift være tilstrekkelig. For andre vil overgangen kreve omfattende endring i forretningsmodell og strategi, samt store investeringer. Klimaomstillingsplaner kan være et nyttig verktøy for å sette dette arbeidet i system.

Flere av selskapene med statlig eierandel er etter regnskapsloven pålagt å offentliggjøre sin omstillingsplan og redegjøre for hvordan denne er i tråd med Parisavtalen. Dersom selskapet ikke har en omstillingsplan, skal selskapet angi om og i tilfelle når, det planlegger å legge frem en plan. For de mindre selskapene er dette foreløpig ikke et lovkrav.

Hva er en god omstillingsplan?

En klimaomstillingsplan er en del av virksomhetens overordnede strategi og beskriver mål, handlinger og ressurser som trengs i omstillingen til et lavutslippssamfunn. Omstillingsplaner kan ha en viktig funksjon ved å legge til rette for strategisk planlegging og koordinert gjennomføring av klimatiltak. Planene gir også viktig informasjon til myndigheter, investorer og andre interessenter.

En god klimaomstillingsplan gir en helhetlig forståelse av om selskapets strategi og forretningsmodell er i tråd med Parisavtalens temperaturmål. Planen bør inneholde kvalitativ informasjon som gir kontekst, mål og konkrete tiltak på både kort og lang sikt, gjerne med konkrete henvisninger til investeringsbehov og allokering av kapital. De europeiske bærekraftsstandardene (ESRS) og britiske Transition Pathway Taskforce (TPT) gir spesifikke anbefalinger og krav til rapportering av omstillingsplaner. UN Global Compact Norge sin veileder til omstillingsplan kan gi en praktisk inngang til arbeidet.

For staten som eier gir omstillingsplanene informasjon om selskapenes evne til å jobbe systematisk med å redusere klimagassutslipp på kort og lang sikt i tråd med Parisavtalens mål, jf. forventningene i eierskapsmeldingen, Meld. St. 6 (2022-2023) Et grønnere og mer aktivt statlig eierskap. Omfanget av klimamål og -omstillingsplaner må tilpasses det enkelte selskaps virksomhet, egenart, risiko og størrelse.

Hvordan jobber selskapene med omstillingsplaner?

I eierskapsmeldingen har staten som eier stilt forventninger til at selskapene blant annet, setter seg mål og iverksetter tiltak for å redusere klimagassutslipp i tråd med Parisavtalens temperaturmål. Statens forventninger ligger tett opp til nye krav og anbefalinger knyttet til utvikling av klimaomstillingsplaner.

Mange av selskapene har jobbet systematisk over tid med å forbedre klimagassrapporteringen, sette seg mål i tråd med Parisavtalen, og integrere klima i forretningsstrategien. Flere selskaper har også lagt frem omstillingsplaner som dekker de ulike rapporteringspunktene i det europeiske bærekraftsdirektivet.

Staten som eier opplever at kvaliteten på selskapenes klimarapportering har økt over tid og at stadig flere selskaper setter seg konkrete og tidfestede mål om å redusere klimagassutslipp. Flere selskaper møter imidlertid utfordringer knyttet til å sette seg vitenskapsbaserte mål og følge dette opp med tallfestede tiltaksplaner med tilhørende investeringsplaner. Dette kan ha ulike grunner, herunder at det mangler sektorspesifikke utslippsbaner eller at utslippene er knyttet til deler av verdikjeden som det er vanskelig å påvirke. Staten som eier følger opp selskapenes klimaarbeid i eierdialogen.

De europeiske bærekraftsstandardene (ESRS) ble vedtatt i 2023 og blir revidert i 2025. Standardene benyttes for å rapportere i tråd med EUs bærekraftsdirektiv (CSRD). ESRS E1 (Klimaendringer) stiller krav knyttet til rapportering av ulike elementer av en klimaomstillingsplan slik som strategi, policy, mål, tiltak, handlingsplan og ressurser. Standarden legger vekt på konsistens mellom klimamål og foreslåtte tiltak, investeringer og endringer i strategi og forretningsmodell.

Transition Pathway Taskforce (TPT) ble lansert av britiske myndigheter i 2023 med formål om å etablere god praksis for å utvikle og rapportere om klimaomstillingsplaner. Rammeverket er utviklet i tråd med internasjonale standarder og støtter både frivillig og lovpålagt rapportering. TPT bygger på tre overordnede prinsipper: ambisjon, handling og ansvarlighet. Selve rammeverket er organisert rundt fem elementer i en god omstillingsplan: i) strategisk ambisjon, ii) handlingsplan, iii) interessentdialog, iv) mål og indikatorer, og v) strategi og styring. Rammeverket er sektornøytralt, men TPT har utviklet spesifikk veiledning for flere sektorer.

Selskapenes klimagassutslipp

Staten forventer at selskapene arbeider for å redusere sitt klimaavtrykk. Tabellen viser klimagassutslipp pr. selskap målt i tonn CO₂-ekvivalenter for scope 1, 2 og 3*. Utslippstallene er rapportert fra selskapene og er basert på deres utregninger.

Scope 1 Direkte utslipp fra egen virksomhet

Scope 2 Indirekte utslipp fra energiforbruk

Scope 3 Indirekte utslipp fra kjøp og salg av varer og tjenester

Scope 3 består av 15 kategorier. For scope 3 er det oppgitt hvilke kategorier som er omfattet av selskapets rapportering. Indirekte utslipp forekommer oppstrøms og nedstrøms i selskapets verdikjede.

Oppstrømsaktivitet: Kat. 1: Innkjøpte varer og tjenester, Kat. 2: Anleggsmidler/kapitalvarer, Kat. 3: Drivstoff og energirelaterte aktiviteter, Kat. 4: Transport og distribusjon, Kat. 5: Avfall fra egen drift, Kat. 6: Tjenestereiser, Kat. 7: Ansattes pendling, Kat. 8: Leasede driftsmidler.

Nedstrømsaktivitet: Kat. 9: Transport og distribusjon, Kat. 10: Foredling av solgte produkter, Kat 11: Bruk av solgte produkter, Kat. 12: Resirkulering og avhending av solgte produkter, Kat 13: Leasede driftsmidler, Kat. 14: Franchiser, Kat. 15: Investeringer.

*Utslippstall er avrundet til nærmeste hele tonn.

Totale klimagassutslipp 2024

Totale klimagassutslipp 2023

Endring*

Klimagassutslipp scope 1 2024

Klimagassutslipp scope 1 2023

Klimagassutslipp scope 2 2024**

Klimagassutslipp scope 2 2023**

Klimagassutslipp scope 3 2024

Klimagassutslipp scope 3 2023

Kategori scope 3 2024

Kategori 1

Akastor ASA

57 687

43 231

33,4 %

23 066

16 766

1

1

34 620

26 464

5, 6, 15

Allstad AS

113 597

129 152

-12,0 %

43 595

52 175

57

63

69 945

76 914

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 10, 13, 15

Argentum Fondsinvesteringer AS

46

47

-2,5 %

8

0

6

6

32

41

5, 6

Baneservice AS

35 324

32 639

8,2 %

6 214

5 660

30

33

29 081

26 946

1, 3, 4, 5, 6, 8

DNB Bank ASA

25 517 021

7 745

-

67

168

1 379

1 408

25 515 575

6 169

15

Eksportfinans ASA

-

30

-

-

-

-

7M

-

23

-

Equinor ASA***

289 128 824

261 600 000

10,5 %

10 888 431

11 500 000

112 205

100 000

278 128 188

250 000 000

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 11, 12, 15

Investinor AS

479

404

18,7 %

0

0

13

13

466

391

1, 2, 5, 6

Kommunalbanken AS

83

115

-28,2 %

0

0

16

38

67

77

5, 6

Kongsberg Gruppen ASA

13 571 031

15 460 263

-12,2 %

1 473

1 520

8 100

7 126

13 561 458

15 451 617

1, 2 ,3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11, 12, 13,15

Mantena AS

19 165

18 440

3,9 %

163

151

463

462

18 539

17 827

1, 2, 3, 4, 5, 6

Mesta AS

119 264

133 427

-10,6 %

20 778

21 252

127

138

98 359

112 037

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11

Nammo AS

46 821

45 593

2,7 %

11 340

11 035

18 133

15 486

17 348

19 072

3, 5, 6, 7

Norsk Hydro ASA

21 510 000

22 840 000

-5,8 %

5 670 000

5 920 000

3 310 000

3 370 000

12 530 000

13 550 000

1, 3, 4, 9, 10

Nysnø Klimainvesteringer AS

10 530

15 609

-32,5 %

0

0

1

0

10 529

15 609

1, 3, 5, 6, 7, 8, 15

Posten Bring AS

382 477

402 465

-5,0 %

40 205

46 571

868

3 311

341 404

352 583

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 15

Space Norway AS

14 382

6 895

109 %

185

0

128

49

14 069

6 846

-

Statkraft SF

5 700 413

1 835 936

-

1 113 058

889 360

151 147

155 300

4 436 208

791 276

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 9, 11, 12, 15

Telenor ASA

1 585 915

1 701 537

-6,8 %

101 755

89 688

471 457

453 150

1 012 703

1 158 699

1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 11, 12, 15

Vygruppen AS

244 340

256 311

-4,7 %

121 423

125 485

12 105

14 101

110 812

116 725

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 15

Yara International ASA

58 500 000

58 200 000

0,5 %

14 900 000

14 400 000

1 000 000

800 000

42 600 000

42 800 000

1, 3, 4, 9, 11

Sum kategori 1

416 557 399

362 729 839

14.8 %

32 941 761

33 079 832

5 086 236

5 120 691

378 529 402

324 529 315

Kategori 2

Andøya Space AS

2 859

3 534

-19,1 %

135

35

39

396

2 685

3 103

1, 2, 3, 5, 6, 7

Avinor AS

482 479

430 924

12,0 %

5 693

5 689

5 418

6 887

471 368

418 348

1, 2, 3 ,4 ,5 ,6 ,7, 11, 13

Bane NOR SF

1 043 369

954 082

9,4 %

9 255

8 869

2 587

2 884

1 031 527

942 329

1, 2, 3, 4, 6, 8

Bjørnøen AS

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

Carte Blanche AS

124

18

-

2

-

11

18

111

-

4, 6

AS Den Nationale Scene

143

167

-35,6 %

0

0

56

65

87

102

4, 5, 6

Den Norske Opera & Ballett AS

920

962

-4,4 %

13

15

382

457

525

490

3, 5, 6

Electronic Chart Centre AS

28

30

-6,4 %

0

0

7

2

20

28

5, 6

Enova SF

46

46

0,9 %

0

0

0

0

46

46

6

Entur AS

346

336

3,1 %

0

0

12

13

334

323

1, 5, 6, 7

Filmparken AS

30

30

0 %

1

1

14

14

15

15

6, 7

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

101

97

3,8 %

0

0

2

1

99

96

1, 6, 7

Gassco AS

976 821

1 017 968

-4,0 %

906 488

939 000

70 333

78 968

-

-

-

Gassnova SF

22

11

92,9 %

0

0

22

11

-

-

-

Graminor AS

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

Helse Midt-Norge RHF

284 178

270 388

5,1 %

4 717

5 375

48 831M

39 912M

230 630

225 101

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

Helse Nord RHF

204 784

206 783

-1,0 %

7 044

7 003

36 874M

36 935M

160 866

162 845

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

Helse Sør-Øst RHF

979 584

1 131 487

-13,4 %

19 993

21 392

155 142M

146 775M

804 449

963 320

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

Helse Vest RHF

324 482

306 797

5,8 %

15 086

12 412

59 550M

55 014M

249 846

239 371

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

Innovasjon Norge

3 815

1 617

135,9 %

1

45

221

218

3 593

1 354

1, 3, 5, 6, 7

Kimen Såvarelaboratoriet AS

2

2

0,0 %

0

0

2

2

-

-

-

Kings Bay AS

3 205

3 283

-2,4 %

3 054

3 131

0

0

151

152

1

Nationaltheatret AS

161

187

-14,1 %

4

3

25

45

132

139

1, 3, 4, 5, 6, 12

Nofima AS

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

217

190

14,2 %

-

-

198

170

19

20

6

Norfund

959

998

-3,9 %

0

0

56M

67M

903

931

5, 6

Norges sjømatråd AS

401

457

-12,3 %

0

0

2

2

399

455

6, 7

Norid AS

58

105

-44,8 %

0

0

14

14

44

91

1, 3, 5, 6, 8

Norsk Helsenett SF

885

694

27,6 %

0,3

0,3

204

147

681

547

1, 5, 6, 8

Norsk rikskringkasting AS

8 183

9 161

-10,7 %

290

279

2 610

2 937

5 283

5 945

1 ,3, 4, 5, 6, 8

Norsk Tipping AS

23 744

20 349

16,7 %

90

189

257

303

23 397

19 857

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 11, 12

Norske tog AS

36 059

39 972

-9,8 %

0

0

16

28

36 043

39 944

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 12, 13

Nye Veier AS

215 046

221 217

-2,8 %

13

31

41

40

214 992

221 146

1, 3, 4, 5, 6

Petoro AS***

126 620 000

119 800 000

5,7 %

2 570 000

2 750 000

50 000

50 000

124 000 000

117 000 000

11

Rogaland Teater AS

81

130

-37,7 %

2

3

21

63

58

64

4, 5, 6, 7, 12

Simula Research Laboratory AS

315

420

-25,0 %

0

0

64

81

251

339

1, 6, 7

Siva - Selskapet for Industrivekst SF

7 928

15 017

-47,2 %

22

0

126

-

7 780

15 017

1, 3, 4, 5, 6

Statnett SF

130 961

176 729

-25,9 %

17 619

10 000

44 012

57 467

69 330

109 262

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 13, 15

Statskog SF

4 998

5 115

-2,3 %

161

169

27

24

4 810

4 922

1, 6, 9

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

151 227

82 537

83,2 %

514

505

1 863

3 543

148 850

78 489

7, 11, 13

Talent Norge AS

1 127

1 683

-33,0 %

0

0

0

3

1 127

1 680

1, 3, 5, 6, 7, 15

Trøndelag Teater AS

216

224

-3,6 %

-

-

185

193

31

31

1, 4, 5, 6, 12, 15

Universitetssenteret på Svalbard AS

1 878

1 947

-3,5 %

117

245

1 040

983

721

719

1, 5, 6

AS Vinmonopolet

282 786

296 116

-4,5 %

29

45

287

385

282 470

295 686

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 11

Sum kategori 2

131 794 566

125 001 808

5,4 %

3 560 342

3 764 437

480 551

485 065

127 753 673

120 752 306

Ikke kategoriserte selskaper

Folketrygdfondet

1 970 285

2 075 013

-5,0 %

-

-

-

-

1 970 285

2 075 013

15

Total sum

550 322 250

489 806 660

12,4 %

36 502 104***

36 844 269

5 566 787

5 605 756

508 253 360

447 356 635

*Det er store endringer i utslipp fra 2023 til 2024 hos enkelte selskaper. Det er ulike forklaringer til dette. Enkelte selskaper har andre tall i år sammenlignet med fjorårets rapport som følge av nye rapporteringsmåter etc. Der det er betydelige endringer, forklares dette nærmere på selskapssiden.

**Lokasjonsbasert metode er som hovedregel oppgitt. Der markedsbasert metode er benyttet står det M. M Markedsbasert metode for beregning av scope 2-utslipp er benyttet.

***Av dette er ca. 3,2 mill. tonn CO₂e dobbeltelling av utslipp mellom Equinor, Petoro og Gassco. For mer detaljer se selskapssidene.

Rapporteringsstandarder og retningslinjer som selskapene følger

Standarder og retningslinjer som selskapene følger er markert med «X».

Opplysningene i oversikten er gitt av selskapene.

Standarder

International Financial Reporting Standard (IFRS)

God regnskapsskikk (GRS)

GRI Standards*

Task Force on Nature-related Financial Disclosure (TNFD)*

Task Force on Climate-related Financial Disclosure (TCFD)*

Greenhouse Gas Protocol

OECDs retningslinjer for flernasjonale selskaper om ansvarlig næringsliv

UN Global Compact

ILO Declaration on Fundamental Principles and Rights at Work

FNs veiledende prinsipper for næringsliv og menneskerettigheter (UNGP)

Selskaper i kategori 1

Akastor ASA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Allstad AS

X

X

X

X

X

X

X

Argentum Fondsinvesteringer AS

X

X

X

X

X

X

X

Baneservice AS

X

X

X

X

X

DNB Bank ASA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Eksportfinans ASA

X

X

X

Equinor ASA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Investinor AS

X

X

X

X

X

X

X

Kommunalbanken AS

X

X

X

X

X

X

Kongsberg Gruppen ASA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Mantena AS

X

X

X

X

X

X

Mesta AS

X

X

X

X

X

X

X

X

Nammo AS

X

X

X

X

X

X

X

X

Norsk Hydro ASA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nysnø Klimainvesteringer AS

X

X

X

X

X

X

X

X

Posten Bring AS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Space Norway AS

X

X

X

X

X

X

X

Statkraft SF

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Telenor ASA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Vygruppen AS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Yara International ASA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Selskaper i kategori 2

Andøya Space AS

X

X

X

X

X

Avinor AS

X

X

X

X

X

X

Bane NOR SF

X

X

X

X

X

X

Bjørnøen AS

X

Carte Blanche AS

X

X

AS Den Nationale Scene

X

X

X

Den Norske Opera & Ballett AS

X

X

X

Electronic Chart Centre AS

X

X

X

X

Enova SF

X

X

X

X

Entur AS

X

X

X

X

Filmparken AS

X

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

X

X

Gassco AS

X

X

X

X

X

X

X

X

Gassnova SF

X

X

X

X

Graminor AS

X

X

X

X

Helse Midt-Norge RHF

X

X

X

X

X

X

Helse Nord RHF

X

X

X

X

X

X

Helse Sør-Øst RHF

X

X

X

X

X

X

Helse Vest RHF

X

X

X

X

X

X

X

Innovasjon Norge

X

X

X

X

X

Kimen Såvarelaboratoriet AS

X

Kings Bay AS

X

X

Nationaltheatret AS

X

Nofima AS

X

X

X

X

X

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

X

X

X

X

Norfund

X

X

X

X

X

X

Norid AS

X

X

Norges sjømatråd AS

X

X

X

Norsk helsenett SF

X

X

X

X

X

Norsk rikskringkasting AS

X

X

X

X

Norsk Tipping AS

X

X

X

X

X

Norske tog AS

X

X

X

X

X

X

X

X

Nye Veier AS

X

X

X

X

Petoro AS

X

X

X

X

Rogaland Teater AS

X

X

X

Simula Research Laboratory AS

X

Siva - Selskapet for Industrivekst SF

X

Statnett SF

X

X

X

X

X

X

X

X

Statskog SF

X

X

X

X

X

X

X

X

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

X

X

Talent Norge AS

X

X

Trøndelag Teater AS

X

X

Universitetssenteret på Svalbard AS

X

AS Vinmonopolet

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ikke kategoriserte selskaper

Folketrygdfondet

X

X

X

X

X

X

X

* Rapporteringskravene i EUs bærekraftsrapporteringsdirektiv CSRD bygger på blant annet GRI, TNFD og TCFD. Selskapene som for regnskapsåret 2024 rapporterer på CSRD vil dermed ha inkludert elementer fra disse standardene i sin årsrapportering, der vesentlig.

FNs bærekraftsmål som selskapene har prioritert

Opplysningene i oversikten er gitt av selskapene.

Bærekraftsmål

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

15

16

17

Selskaper i kategori 1

Akastor ASA

X

X

X

X

Allstad AS

X

X

X

X

X

X

Argentum Fondsinvesteringer AS

X

X

X

X

Baneservice AS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

DNB Bank ASA

X

X

X

Eksportfinans ASA

X

X

Equinor ASA

X

X

X

X

X

X

Investinor AS

X

X

X

X

X

X

X

Kommunalbanken AS

X

X

X

X

X

X

X

Kongsberg Gruppen ASA*

Mantena AS

X

X

X

X

X

X

X

Mesta AS

X

X

X

Nammo AS

X

X

X

X

X

X

X

X

Norsk Hydro ASA**

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nysnø Klimainvesteringer AS

X

Posten Bring AS

X

X

X

X

X

Space Norway AS

X

X

X

X

Statkraft SF

X

X

X

X

X

X

X

X

Telenor ASA

X

X

Vygruppen AS

X

X

X

X

X

X

X

X

Yara International ASA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Selskaper i kategori 2

Andøya Space AS

X

X

X

X

X

X

Avinor AS

X

X

X

X

X

X

X

Bane NOR SF

X

X

X

X

X

X

Bjørnøen AS

Carte Blanche AS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AS Den Nationale Scene

X

X

X

X

Den Norske Opera & Ballett AS

X

X

X

X

X

X

Electronic Chart Centre AS

X

X

Enova SF

Entur AS

X

X

X

X

X

X

X

Filmparken AS

X

X

X

X

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

X

X

X

X

X

X

X

Gassco AS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Gassnova SF

X

X

X

X

X

Graminor AS

X

Helse Midt-Norge RHF

X

X

X

X

X

X

X

X

Helse Nord RHF

X

X

X

X

X

X

X

X

Helse Sør-Øst RHF

X

X

X

X

X

X

X

X

Helse Vest RHF

X

X

X

X

X

X

X

X

Innovasjon Norge

Kimen Såvarelaboratoriet AS

X

X

X

Kings Bay AS

X

X

Nationaltheatret AS

X

X

X

X

X

Nofima AS

X

X

X

X

X

X

X

X

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

X

X

Norfund

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Norid AS

X

X

Norges sjømatråd AS

X

X

X

X

Norsk helsenett SF

X

X

X

X

X

X

X

Norsk rikskringkasting AS

X

X

Norsk Tipping AS

X

X

X

X

X

X

X

X

Norske tog AS

X

X

X

X

Nye Veier AS

X

X

X

Petoro AS

X

X

X

X

X

X

X

X

Rogaland Teater AS

X

X

X

Simula Research Laboratory AS

X

X

X

Siva - Selskapet for Industrivekst SF

X

X

X

X

X

Statnett SF

X

X

X

X

X

Statskog SF

X

X

X

X

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

X

X

X

X

X

X

Talent Norge AS

X

X

X

X

X

X

Trøndelag Teater AS

X

X

X

X

Universitetssenteret på Svalbard AS

X

X

AS Vinmonopolet

X

X

X

X

X

* Selskapet har prioritert bærekraftstemaer med utgangspunkt i dobbelt vesentlighetsanalyse under EUs rapporteringsstandarder.

** Selskapet har innvirkning på alle bærekraftsmålene. For en nærmere vurdering se s. 280 i selskapets årsrapport for 2024.

Selskapssider

I denne delen omtales hvert selskap staten har direkte eierandeler i. Selskapene presenteres alfabetisk etter kategori. De selskapene som ikke er kategorisert er omtalt i eget kapittel. For hvert selskap oppgis statens begrunnelse for eierskapet og statens mål som eier. Selskapene har i tillegg gitt en kort omtale av måloppnåelse i 2024 og selskapenes strategiske prioriteringer. For mange av selskapene vises også tabell og grafer som omhandler selskapenes måloppnåelse, samt selskapets klimamål. Mer informasjon om selskapene fremgår av selskapenes årsrapporter for 2024.

Kategori 1 Mål om høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer

I denne kategorien inngår selskapene der staten som eier har mål om høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer. Dette er selskaper som primært operer i konkurranse med andre. Hvorfor staten er eier i hvert selskap fremgår av selskapssidene.

Akastor ASA

Akastor investerer i selskaper innenfor olje-leverandørindustrien. Selskapet har et fleksibelt investeringsmandat for aktivt eierskap og langsiktig verdiskaping. Akastor er notert på Oslo Børs.

Statens eierskap

Staten har ikke en særskilt begrunnelse for å være eier i Akastor. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

I Statsbudsjettet for 2025 har Stortinget samtykket i at Nærings- og fiskeri- departementet i 2025 gjennom salg av aksjer eller gjennom andre transaksjoner kan redusere eierskapet i Akastor helt eller delvis, evt. delta i en eventuell egenkapitalemisjon for å opprettholde dagens eierandel dersom det vurderes som verdiskapende.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

Akastor sitt mål er å skape verdier gjennom aktivt eierskap og realisering av eiendeler på attraktive vilkår. I 2024 gjorde Akastor betydelige fremskritt i gjennomføringen av sine strategiske initiativer, og styrket sin finansielle posisjon. Høydepunktene for året var i tillegg til mottak av totalt USD 176 mill. i voldgiftsvederlag fra Jarong Shipyard ifbm. leveranse av 4 drillingutstyrspakker (DRU-saken), gjennomføring av strategiske transaksjoner, oppstart av prosess for mulig børsnotering av HMH, samt økning av ordrereserve i flere porteføljeselskaper.

Innen ESG følger Akastor opp HMH og AKOFS Offshore (50 pst. eierandeler i 24 - økt til 75 pst. i 2025) med fokus på tilpasning til CSRD og taksonomikrav, samt utvikling av teknologi som reduserer utslipp. Klimaambisjonene retter seg mot å redusere karbonavtrykk og utforske fornybare satsninger der mulig, med utgangspunkt i selskapenes hovedvirksomhet innen oljeservice.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Kontorbaserte

porteføljeselskap klimanøytrale 2030

CO₂ (scope 2) i 2030

N/A

1 tonn CO₂ (1)

Industriintensive porteføljeselskaper klimanøytrale 2050

CO₂ (scope 1) i 2050

N/A

23 066 tonn CO₂ (16 766)*

* Økningen skyldes at tall for 2023 inkluderte kun utslipp fra 2 båter, mens 2024 også inkluderer tall fra en tredje båt (Skandi Peregrino) etter at denne ble reaktivert.

Statens eierandel: 12,08 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Frank O. Reite (styreleder, 1970, Møre og Romsdal), Lone Fønss Schrøder (nestleder,1960, utland), Svein Oskar Stoknes (1970, Oslo), Kathryn M. Baker (1964, Oslo), Luis A. G. Araujo (1959, utland), Asle Christian Halvorsen*, Stian Sjølund*, Henning Jensen*

*Valgt av og blant de ansatte.

Konsernsjef: Karl Erik Kjelstad

Hovedkontor: Bærum

Revisor: PwC AS

Nettside: www.akastor.com

Foto: Ilja C. Hendel

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

922

282

Driftsresultat (EBIT)

621

-31

Resultat før skatt

1 626

-384

Skattekostnad

-3

-

Minoritetsandel

0

3

Resultat etter skatt og minoritet

1 653

-264

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

6 704

6 048

- Hvorav kontantbeholdning

47

144

Sum egenkapital

5 859

3 970

- Hvorav minoriteter

0

0

Sum gjeld og forpliktelser

845

2 078

- Hvorav rentebærende gjeld

373

1 403

Verdier og utbytte

2024

2023

Markedsverdi ved årsslutt

3 557

3 195

Markedsverdi statens eierandel ved årsslutt

430

386

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Gj. utbytteandel siste fem år

0 %

0 %

Avkastning siste år

11,3 %

26,5 %

Gj. avkastning siste fem år

5,5 %

-2,0 %

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

5 020

4 645

Driftsmargin (EBIT)

67,4 %

-11,0 %

Egenkapitalandel

87,4 %

65,6 %

Netto kontantstrøm fra drift

1 779

-296

Netto kontantstrøm fra investeringer

-761

236

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte i Akastor og porteføljeselskapene (ink. innleide)

10

11

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i konsernledelsen

0 %

0 %

Andel kvinner i selskapet totalt

40 %

27 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

-

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

1,8 %

0,5 %

Skadefravær

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

23 066

16 766

Scope 2 (lokasjonsbasert)

1

1

Scope 3

34 620

26 464

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

5, 6, 15

5, 6, 15

* Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Sikte på årlig reduksjon av CO₂ (scope 1 og 2).

2030: Kontorbaserte porteføljeselskap klimanøytrale.

2050: Industriintensive porteføljeselskaper klimanøytrale.

Allstad AS

Allstad er en av landets største grunneiere og er blant annet eier av festetomter, skogarealer og småkraftverk. Allstads virksomhet er bred, med arealforvaltning, jord- og skogbruk, eiendomsutvikling, småskala vannkraft, kulturminneforvaltning og kapitalforvaltning. Selskapet ble etablert i 2024 da Opplysningsvesenets fond (Ovf) ble omgjort til et aksjeselskap.

Statens eierskap

Staten har ikke en særskilt begrunnelse for å være eier i Allstad. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer for den kommersielle og største delen av virksomheten, samt bærekraftig og kostnadseffektiv forvaltning av høy kvalitet for de kulturhistoriske viktige byggene, eiendommene og landbrukseiendommene i selskapet.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

Allstad ble opprettet 1. september 2024 ved omdanning av Opplysningsvesenets fond. Det pågår en strategiprosess i det nye styret i Allstad, og det foreligger således ingen oppdaterte strategiske mål og prioriteringer ennå. Av samme årsak er det ikke etablerte målsetninger for Allstad i kalenderåret 2024.

Statens eierandel: 100 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Stephan Jervell (styreleder, 1965, Akershus), Jill Akselsen (nestleder, 1969, Agder), Gunnar Gjørtz (1956, Oslo), Eivind Hansen (1963, Vestland), Thale Solberg Kuvås (1977, Trøndelag), Elisabeth Bjøre*, Olav Amund*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Ole-Wilhelm Meyer

Hovedkontor: Oslo

Revisor: PwC AS

Nettside: www.allstad.no

Foto: Knut Neerland

Resultatregnskap (mill. kroner)*

2024

2023

Driftsinntekter

145

Driftsresultat (EBIT)

-21

Resultat før skatt

21

Skattekostnad

-2

Minoritetsandel

-0,3

Resultat etter skatt og minoritet

23,7

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

7 237

- Hvorav kontantbeholdning

24

Sum egenkapital

5 213

- Hvorav minoriteter

71

Sum gjeld og forpliktelser

2 025

- Hvorav rentebærende gjeld

997

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

-

Utbytteandel

-

Utbytte til staten

-

Tilbakebetaling av kapital

-

Kapitalinnskudd fra staten

-

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Driftsmargin (EBIT)

-14,5 %

Egenkapitalandel

72,0 %

Egenkapitalrentabilitet

0,5 %

Gjennomsnittlig EK-rentabilitet siste fem år

0,5 %

Sysselsatt kapital

6 210

Rentabilitet sysselsatt kapital

-0,3 %

Netto kontantstrøm fra drift

29,5

Netto kontantstrøm fra investeringer

596

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

92

Andel ansatte i Norge

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

25 %

Andel kvinner i selskapet totalt

49 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

80,5 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

3,3 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

5,4 %

Skadefravær

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

43 595

52 175

Scope 2 (lokasjonsbasert)

57

63

Scope 3

69 945

76 914

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier**,***:

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 10, 13, 15

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 10, 13,15

*Allstad er nyopprettet etter en omdanning fra Opplysnings- vesenets fond og rapporterer for kun for de siste 4 måneder i 2024.

**Se s. 56 for utslippskategorier.

***Scope 3 kategori 11 og 12 er relevante, men er ikke beregnet pga. manglende data.

Klimamål

2030: Redusere klimagassutslipp med 30 pst. sammenlignet med 2023 (scope 2 og 3).

2050: Netto nullutslipp (scope 1, 2 og 3).

Allstad vil etablere et separat klimamål for verdipapir- investeringer (scope 3, kat. 15).

Argentum Fondsinvesteringer AS

Argentum Fondsinvesteringer (Argentum) er en kapitalforvalter som primært investerer i aktive eierfond (private equity-fond) med fokus på små- og mellomstore selskaper i Vest-Europa med midler fra den norske stat. Disse fondene investerer i unoterte selskaper hvor de ser potensial for økt verdiskaping og hvor de kan bidra med kunnskap, kapital og nettverk. Argentum forvalter kapital også for private investorer. Selskapet ble etablert i 2001.

Statens eierskap

Staten er eier i Argentum for å opprettholde et investeringsselskap, rettet mot aktive eierfond, med hovedkontorfunksjoner i Norge. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

Argentum leverte i 2024 et solid resultat med et overskudd på 1,7 mrd. kroner, på nivå med resultatet for 2023. Resultatutviklingen i 2024 var påvirket av vesentlige realiserte gevinster fra investeringsporteføljen på om lag 1,1 mrd. kroner og verdiendring på den urealiserte investeringsporteføljen på 0,7 mrd. kroner. Avkastningen på selskapets investeringsportefølje i aktive eierfond utgjorde 14,1 pst. pr. utgangen av 2024 målt siden oppstart i 2001 (etter egne kostnader). Avkastningen for porteføljen utgjorde 11,6 pst. justert for egne kostnader for 2024. Markedsverdien av investeringsporteføljen utgjorde 16,4 mrd. kroner ved utgangen av 2024. Argentum er en ledende investor i aktive eierfond i Europa med en investeringsportefølje som omfatter om lag 250 aktive eierfond ved utgangen av 2024. Høy avkastning er selskapets viktigste operasjonelle mål, og Argentum har mål om å levere avkastning på nivå med de beste europeiske investorene i aktive eierfond. Argentum tror at ansvarlig og bærekraftig verdiskaping gir best avkastning over tid. De har omfattende seleksjonsprosesser, og de ansattes spisskompetanse er avgjørende for å lykkes med å nå selskapets overordne mål om ansvarlig og bærekraftig avkastning.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Avkastning før Argentums egne kostnader i øverste kvartil for europeisk PE (målt for 2024 isolert)

Brutto PE-avkastning

I øverste kvartil

Argentum 11,88 % (31.12.24) (14,6)

Benchmark 10,86 % (30.9.24) (3,05)

Andel av kapitalen investert i fond i øverste kvartil for PE i Europa (10 års rullerende)

Andel

55 %

60,1% (58,4)

Kostnadsprosent (målt som forskjell i avkastning før vs. etter netto driftskostnader)

Driftskostnader

1,5 %

1,36% (1,39)

Statens eierandel: 100 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Bjørn Erik Næss (styreleder, 1954, Oslo), Ottar Ertzeid (nestleder, 1965, Oslo), Øyvind Schanke (1968, Rogaland), Adele Bugge Norman Pran (1970, Oslo), Karin S. Thorburn (1964, Vestland).

Administrerende direktør: Espen Langeland

Hovedkontor: Bergen

Revisor: PwC AS

Nettside: www.argentum.no

Foto: Ilja C. Hendel

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

1 829

1 930

Driftsresultat (EBIT)

1 706

1 817

Resultat før skatt

1 649

1 765

Skattekostnad

-45,0

8,0

Resultat etter skatt og minoritet

1 694

1 757

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

17 269

15 815

- Hvorav kontantbeholdning

92,0

92,4

Sum egenkapital

15 678

14 184

Sum gjeld og forpliktelser

1 591

1 632

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

380

200

Utbytteandel

22,4 %

11,4 %

Gj. utbytteandel siste fem år

16,9 %

23,7 %

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Egenkapitalandel

90,8 %

89,7 %

Egenkapitalrentabilitet

11,3 %

13,0 %

Gjennomsnittlig EK-rentabilitet siste fem år

16,2 %

15,6 %

Netto kontantstrøm fra investeringer

-

-69

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

27

27

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

0 %

0 %

Andel kvinner i selskapet totalt

33 %

33 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

-

-

Medarbeiderengasjement

-

-

Sykefravær (%)

2,5 %

2,3 %

Skadefravær

-

-

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

8,5

0,4

Scope 2 (lokasjonsbasert)

6,0

6,3

Scope 2 (markedsbasert)

146

152

Scope 3

32

41

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

5, 6

5, 6

*Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2025: 20 pst. av fondsforvaltere som Argentum er investert i har et net-zero mål.

Baneservice AS

Baneservice er en jernbaneentrepenør som leverer tjenester og produkter til nyanlegg, fornyelse og vedlikehold av banerelatert infrastruktur.

Statens eierskap

Staten er eier i Baneservice for å ha en leverandør av tjenester innenfor drift, vedlikehold og utbygging av anlegg til banerelatert virksomhet. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

Sikkerhet er første bud i Baneservice og gjennom 2024 har sikkerhetsresultatene utviklet seg positivt.

For perioden har Baneservice styrket sin posisjon som en av Norges ledende banetekniske entreprenører og har levert godt på finansielle og operasjonelle måltall. Konsernet har et overordnet finansielt mål om en årlig kapitalavkastning over 12 pst. For 2024 viste Baneservice både vilje og evne til å nå sine strategiske mål om lønnsom vekst innenfor bærekraftige rammer. Omsetningen var på nivå med 2023, mens EBITDA-marginen økte fra 9,2 pst til 10,0 pst. De finansielle målene for 2024 ble nådd, med et resultat før skatt på 109,4 MNOK, tilsvarende en kapitalavkastning på 14 pst. Konsernet vurderer både ordrereserven på 2,2 mrd og markedsutsiktene som gode, og som et godt grunnlag for videre lønnsom vekst.

I tråd med strategien har konsernet i 2024 tatt viktige beslutninger for å videreutvikle bærekraftige leveranser og tjenester. Arbeidet med å redusere klimagassutslipp har fortsatt gjennom fornyelse av maskin- og bilpark, samt tiltak for å redusere restavfall. I tillegg er arbeidet med å ta i bruk ny teknologi og KI i egen produksjon kommet godt i gang. Dette for å understøtte sikkerhet, effektivitet og mer klimavennlig drift. Morselskapet rapporterer klimagassutslipp i henhold til GHG-protokollen (scope 1-3), og konsernet har i 2024 forberedt seg på rapportering i henhold til EUs krav (CSRD) fra og med regnskapsåret 2025.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

10 % forbedring i EBITDA

EBITDA (iht. NGAAP)

188,8

242,2 (191,1)

Min. 12 % avkastning på sysselsatt kapital

ROCE

> 12 %

14 % (15)

Ingen alvorlige skader

H1-verdi

< 2

2,9 (9,3)

Medarbeiderengasjement

MEI (medarbeiderengasjement)

> 5

5,1 (5,2)

Reduksjon av mengde restavfall

Antall kg restavfall

Mål for 2024 ikke satt.

Mål for 2025:

Reduksjon på 10 %

214 417 kg (NA)

Andel lærlinger

Andel lærlinger av fagarbeidere

> 7 %

15 % (13,4)

Statens eierandel: 100 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Dagfinn Neteland (styreleder, 1960, Vestland), Grethe Meisingset (nestleder, 1986, Rogaland), Ole Ronny Thorsnes (1983, Oslo), Harald Vaagaasar Nikolaisen (1967, Oslo), Simona Trombetta (1976, Viken), Ole Strøm*, Per Arne Haga*, Ole Christian Rognlien*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Kjersti Kanne

Hovedkontor: Oslo

Revisor: PwC AS

Nettside: www.baneservice.no

Foto: Bård Gudim

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

2 469

2 415

Driftsresultat (EBIT)

129

131

Resultat før skatt

109

113

Skattekostnad

24

25

Resultat etter skatt og minoritet

85

88

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

1 561

1 551

- Hvorav kontantbeholdning

5

64

Sum egenkapital

457

390

Sum gjeld og forpliktelser

1 104

1 161

- Hvorav rentebærende gjeld

465

459

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

26

44

Utbytteandel

30,6 %

50,0 %

Gj. utbytteandel siste fem år

40,3 %

49,6 %

Utbytte til staten

26

44

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Driftsmargin (EBIT)

5,2 %

5,4 %

Egenkapitalandel

29,3 %

25,1 %

Egenkapitalrentabilitet

20,1 %

22,6 %

Gjennomsnittlig EK-rentabilitet siste fem år

23,7 %

18,6 %

Sysselsatt kapital

922

849

Rentabilitet sysselsatt kapital

14,6 %

17,6 %

Netto kontantstrøm fra drift

158

167

Netto kontantstrøm fra investeringer

-97

-124

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

733

671

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

25 %

38 %

Andel kvinner i selskapet totalt

9 %

9 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse*

98,7 %

95,2 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)*

8,6 %

10,6 %

Medarbeiderengasjement (Skala 1-6)

5,1

5,2

Sykefravær (%)

3,9 %

4,9 %

Skadefravær (H1/LTI)

6,0

9,3

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

6 214

5 660

Scope 2 (lokasjonsbasert)**

30

33

Scope 3

29 081

26 946

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

1, 3, 4, 5, 6, 8

1, 3, 4, 5, 6, 8

*Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse og turnover er beregnet kun for morselskapet.

**Utslippsmålingene gjelder kun morselskapet.

***Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Overordnet mål: Redusere klimagassutslipp med 55 pst. innen 2030 (Basisår 2020).

Delmål: Reduksjon av mengde restavfall pr. år (kg): > 10 pst.

2026: Andel kjøretøy med miljøklasse min. stage IV: > 60 pst.

2030: Andel elbiler: 100 pst.

DNB Bank ASA

DNB Bank (DNB) er Norges største finanskonsern og tilbyr et bredt tilbud av finansielle tjenester innenfor blant annet lån, sparing, investering, betalingsformidling, rådgivning, eiendomsmegling, forsikring og pensjon for person- og bedriftskunder. Ved utgangen av 2024 var DNB det nest største selskapet notert på Oslo Børs og det nest største finanskonsernet i Norden.

Statens eierskap

Staten er eier i DNB for å opprettholde et ledende finansselskap med hovedkontorfunksjoner i Norge. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

DNB har et overordnet finansielt mål om en egenkapitalavkastning på over 14 pst. årlig. I 2024 oppnådde DNB et resultat på 45 804 mill. kroner, opp 16,0 pst. fra 2023. Med et foreslått kontantutbytte på 16,75 kroner pr. aksje fortsetter konsernet å levere på utbyttepolitikken om å dele ut mer enn halvparten av overskuddet som kontantutbytte.

DNB har satt ambisjon om å være en pådriver for bærekraftig omstilling, og har som mål å finansiere og tilrettelegge 1 500 mrd. kroner til den bærekraftige omstillingen fram mot 2030. Siden 2020 har DNB bidratt med 752 mrd. kroner. DNB har også satt et langsiktig mål om netto nullutslipp fra finansierings- og investeringsvirksomheten innen 2050, og i omstillingsplanen har konsernet satt konkrete delmål for å redusere de finansierte utslippene innen 2030, samt avkarboniseringsmål for egen drift. Samtidig jobber DNB med å videreføre og videreutvikle DNBs posisjon innen mangfold og inkludering, samt med å bekjempe økonomisk kriminalitet og bidra til en sikker digital økonomi.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Overordnet finansiell målsetting om å oppnå mer enn 14 % egenkapitalavkastning (ROE)

Egenkapitalavkastning (ROE)

> 14 %

17,5 % (15,9)

Relativt kostnadsmål der kostnadsprosenten skal utgjøre mindre enn 40 % av inntektene

Kostnadsgrad

< 40,0 %

35,2 % (35,0)

Ren kjernekapitaldekning (CET1) på over 16,6 %*

Ren kjernekapitaldekning

> 16,6 %

19,4 % (18,2)

Mer enn 50 % av årsresultatet i kontantutbytte

Utdelingsgrad

> 50 %

57,0 % (63,0)

Finansiere og tilrettelegge 1 500 mrd. kr. til den bærekraftige omstillingen fram mot 2030

Mrd. kr. (akkumulert)

1 500 mrd. kroner fram mot 2030

752 mrd. kr. (562)

40/60 kjønnsbalanse på ledernivå 1-4

Andel kvinner

40/60 kjønnsbalanse, ledernivå 1-4

36,5 % (38,8)

* Gjeldende forventning fra tilsynsmyndighetene.

Statens eierandel: 34 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Olaug Svarva (styreleder, 1957, Oslo), Jens Petter Olsen (nestleder, 1961, Oslo), Petter-Børre Furberg (1967, Akershus), Gro Bakstad (1966, Oslo), Kim Wahl (1960, Oslo), Lillian Hattrem*, Eli Solhaug*, Haakon Christopher Sandven*

*Valgt av og blant de ansatte.

Konsernsjef: Kjerstin R. Braathen

Hovedkontor: Ernst & Young AS

Revisor: Oslo

Nettside: www.dnb.no

Foto: Stig B. Fiksdal

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Totale inntekter

86 537

81 697

Driftsresultat (EBIT)

54 878

50 440

Skattekostnad

9 074

10 811

Minoritetsandel

33

2

Resultat etter skatt, minoritet og hybridkapitalinvestorer

43 870

38 166

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

3 614 125

3 439 724

- Hvorav utlån til kunder

2 251 513

1 997 363

Sum egenkapital

283 325

269 296

- Hvorav minoriteter

218

168

Sum gjeld og forpliktelser

3 330 800

3 170 428

- Hvorav rentebærende gjeld

1 487 763

1 422 941

Verdier og utbytte

2024

2023

Markedsverdi ved årsslutt

338 655

333 204

Markedsverdi statens eierandel ved årsslutt

119 006

113 859

Utbytte for regnskapsåret

24 835

24 153

Utbytteandel

56,6 %

63,0 %

Gj. utbytteandel siste fem år

64,3 %

67,4 %

Utbytte til staten

8 500

8 392

Avkastning siste år

13,7 %

18,6 %

Gj. avkastning siste fem år

13,0 %

15,2 %

Utbetaling til staten i forbindelse med innløsning av aksjer

3 439

505

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Egenkapitalavkastning

17,5 %

15,9 %

Driftsmargin (EBIT)

63,4 %

Egenkapitalandel

7,8 %

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

10 960

10 964

Andel ansatte i Norge

85 %

87 %

Andel kvinner i konsernledelsen

42 %

42 %

Andel kvinner i selskapet totalt

46 %

46,0 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

86,6 %

86,8 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

7,8 %

7,6 %

Opplevd inkludering (skala 1-6)

5,3

Sykefravær (%)

4,4 %

4,3 %

Skadefravær (antall dager)

51

54

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

67

168

Scope 2 (lokasjonsbasert)

1 379

1 408

Scope 2 markedsbasert)

384

210

Scope 3**

25 515 575

6 169

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

15

1, 3, 5, 6

*Se s. 56 for utslippskategorier.

**Som følge av implementeringen av CSRD i 2024 har DNB endret rapportering av scope 3, og inkluderer kun Kat. 15: Investeringer, ettersom denne kategorien er identifisert som mest vesentlig for DNB. DNB har ikke rapportert på kat. 15 før.

Klimamål

2025: Øke forvaltningskapital i fond med bærekraftstema til 200 mrd. kroner, i tillegg skal 50 pst. av nettoflyt gå til fond med bærekraftstema.

2030: Redusere finansierte utslipp i tråd med Parisavtalen, samt avkarboniseringsmål for egen drift. Se DNBs omstillingsplan* for konkrete delmål i 2030. Finansiere og tilrettelegge for 1 500 mrd. kroner til den bærekraftige omstillingen.

2050: Netto nullutslipp fra finansierings- og investeringsvirksomheten, samt egen drift.

*Framdrift på målene satt i omstillingsplanen er rapportert i DNBs årsrapport som er utarbeidet i henhold til CSRD.

Eksportfinans ASA

Eksportfinans forvalter en portefølje med eksportrelaterte utlån. Selskapet har ikke gitt nye lån siden myndighetene etablerte et helstatlig selskap med ansvar for nye statsstøttede eksportlån i 2012. Virksomheten er finansiert gjennom obligasjoner utstedt i de internasjonale kapitalmarkedene. Eksportfinans ble etablert i 1962 og eies av banker som opererer i Norge og staten ved Nærings- og fiskeridepartementet.

Statens eierskap

Staten har ikke en særskilt begrunnelse for å være eier i Eksportfinans. Staten eier 15 pst. av aksjene i Eksportfinans. Pr. 31. mars 2025 er foruten staten de største eierne i Eksportfinans DNB Bank ASA med 40 pst., Nordea Bank AB Norway Branch med 23 pst., Danske Bank AS med 8 pst. og Sparebanken Øst med 5 pst. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

Eksportfinans sin virksomhet går ut på å forvalte en eksisterende portefølje av eiendeler, gjeld og forpliktelser i samsvar med inngåtte avtaler. Selskapet arbeider med en planmessig og kontrollert nedbygging av eiendeler og gjeld. Fra utgangen av 2023 til utgangen av 2024 ble selskapets balanse redusert fra 7 628 mill. kroner til 5 559 mill. kroner. Selskapets største aksjonær, DNB, er i en prosess med å kjøpe øvrige aksjonærers eierandeler i selskapet.

Statens eierandel: 15 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Bjørn Berg (styreleder, 1957, Oslo), Toril Eidesvik (nestleder, 1968, Vestland), Louise Haajem (1967, Møre og Romsdal), Linda Rimstad (1966, Vestfold), Tore Olaf Rimmereid (1962, Oslo), Marius Andreassen*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Geir Ove Olsen

Hovedkontor: Oslo

Revisor: PwC AS

Nettside: www.eksportfinans.no

Foto: Eksportfinans ASA

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

293

340

Driftsresultat (EBIT)

199

296

Resultat før skatt

199

297

Skattekostnad

124

-23

Resultat etter skatt og minoritet

75

320

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

5 559

7 628

- Hvorav kontantbeholdning

143

461

Sum egenkapital

4 999

5 293

Sum gjeld og forpliktelser

560

2 335

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

320

Utbytteandel

0 %

100 %

Gj. utbytteandel siste fem år

40 %

60 %

Utbytte til staten

0

48,0

Tilbakebetaling av kapital

0

1 000

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Egenkapitalrentabilitet

1,5 %

5,6 %

Gjennomsnittlig EK-rentabilitet siste fem år

1,0 %

1,1 %

Kjernekapitaldekning

207 %

170 %

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

19

19

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

25 %

25 %

Andel kvinner i selskapet totalt

26 %

26 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

-

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

0,8 %

1,5 %

Skadefravær (H1/LTI)

0

0

Klimagassutslipp

2024**

2023

Scope 1

-

0

Scope 2 (markedsbasert)

-

6,5

Scope 3

-

23,1

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

-

1, 5, 6, 7

*Se s. 56 for utslippskategorier.

**Som følge av at selskapet er i en nedbyggingsfase, er det ikke lenger registrert som Miljøfyrtårn, og det beregnes ikke klimagassutslipp for 2024.

Klimamål

Eksportfinans jobber mot en styrt nedbygging. Selskapets aktiviteter er svært begrenset, men klimafokus er likevel til stede.

Det settes ikke konkrete måltall for klima fremover, da det er få størrelser selskapet selv kan påvirke og utslippstallene er lave.

Equinor ASA

Equinor er et internasjonalt teknologi- og energiselskap hvor hovedaktiviteten er produksjon av olje og gass. Selskapet har også raffineringsvirksomhet og aktivitet innenfor fornybar energi, herunder vindkraft til havs og solenergi. Equinor markedsfører og selger statens olje og gass sammen med egne volumer. Equinor er notert på Oslo Børs og New York Stock Exchange.

Statens eierskap

Staten er eier i Equinor for å opprettholde et ledende energiselskap med hovedkontorfunksjoner i Norge. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

Sikkerhet prioriteres alltid først, og skal danne grunnlaget for alt Equinor gjør. I 2024 oppnådde Equinor sine beste sikkerhetsresultater noensinne, med en frekvens for alvorlige hendelser (SIF) pr. million arbeidstimer på 0,3. Equinor hadde solid drift i 2024, med en egenproduksjon på 2,07 millioner fat oljeekvivalenter pr. dag. Justert driftsresultat på 29,8 mrd. USD bidro til en konkurransedyktig kapitaldistribusjon på 14 mrd. USD.

Equinor kunngjorde planer om å etablere Storbritannias største uavhengige olje- og gasselskap basert på en sammenslåing av selskapets britiske datterselskap, Equinor UK, og Shell UK Ltd., samt fullførte avviklingen av virksomhetene i Nigeria og Aserbajdsjan. Equinor hadde god framgang med det flytende produksjons- og lagerskipet for Johan Castberg og Bacalhau. I Norge er den første kommersielle infrastrukturen for CO₂-transport og -lagring, Northern Lights, ferdigstilt og klar til å motta og lagre CO₂.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Olje og gass produksjonsvekst

Rebasert vekst 2022-2023

Stabilt

-1,0 % (2,1)

Fornybar kraftproduksjon (TWh), Equinorandel

Rebasert vekst (2023-2024)

100 %*

51 % (18)

Lønnsomhet

Relativ totalavkastning til aksjeeierne (relativ TSR)

Over gjennomsnitt blant sammenlignbare selskaper

10 av 12 (8)

Relativ avkastning på gjennomsnittlig sysselsatt kapital (ROACE, blant sammenlignbare selskaper)

Første kvartil blant sammenlignbare selskaper

1 av 12 (1)

Avkastning på gjennomsnittlig sysselsatt kapital (ROACE)

> 15 % årlig (2024-2030)

20,6 % (24,8)

Effektiv drift

Produksjonskostnad for egenproduserte volumer (USD/fat)

< 6 USD/fat (2023-2026)

6,4 USD/fat (6,2)

Reduserte utslipp av klimagasser

Oppstrøms CO₂-intensitet, scope 1 (kg CO₂/fat)

<8 kg/fat (2025)

<6 kg/fat (2030)

6,2 kg/fat (6,7)

Akkumulert reduksjon i absolutte klimagassutslipp (scope 1 og 2) (%)

Netto 50 % utslippsreduksjon i 2030 sammenlignet med 2015

34 % (30)

Bedre sikkerhet

Serious Incident Frequency (SIF)

< 0,3 hendelser pr. mill. arbeidstimer

0,3 (0,4)

Total Recordable Injury Frequency (TRIF)

< 2,2 hendelser pr. mill. arbeidstimer

2,3 (2,4)

*Guiding redusert til 70 pst. ved fremleggelse av 2Q og til 50 pst. ved fremleggelse av 3Q.

Statens eierandel: 67 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Jon Erik Reinhardsen (styreleder, 1956, Oslo), Anne Drinkwater (nestleder, 1956, utland), Finn Bjørn Ruyter (1964, Oslo), Jonathan Lewis (1961, utland), Haakon Bruun-Hanssen (1960, Akershus), Mikael Karlsson (1961, utland), Fernanda Lopes Larsen (1974, Akershus), Tone Hegland Bachke (1972, Akershus), Hilde Møllerstad*, Stig Lægreid*, Per Martin Labråten*

*Valgt av og blant de ansatte.

Konsernsjef: Anders Opedal

Hovedkontor: Stavanger

Revisor: Ernst & Young AS

Nettside: www.equinor.com

Foto: Worldcam og Equinor ASA

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

1 116 089

1 132 261

Driftsresultat (EBIT)

332 620

377 899

Resultat før skatt

333 254

400 233

Skattekostnad

238 299

274 471

Minoritetsandel

247

201

Resultat etter skatt og minoritet

94 709

125 561

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

1 378 679

1,460 553

- Hvorav kontantbeholdning

85 365

98 072

Sum egenkapital

445 539

493 361

- Hvorav minoriteter

399

102

Sum gjeld og forpliktelser

933 140

967 192

- Hvorav rentebærende gjeld

316 377

323 442

Verdier og utbytte

2024

2023

Markedsverdi ved årsslutt

741 204

967 450

Markedsverdi statens eierandel ved årsslutt

496 607

648 192

Utbytteandel

78 %

83,0 %

Gj. utbytteandel siste fem år

41 %

66,0 %

Utbytte til staten*

62 578

73 269

Avkastning siste år

-7,6 %

2,9 %

Gj. avkastning siste fem år

16,5 %

18,5 %

Utdeling til staten i forbindelse med innløsing og sletting av aksjer

42 801

39 071

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

505 578

405 777

Driftsmargin (EBIT)

29,8 %

33,4 %

Egenkapitalandel

32,3 %

33,8 %

Netto kontantstrøm fra drift

216 283

260 959

Netto kontantstrøm fra investeringer

37 987

131 097

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

24 641

23 449

Andel ansatte i Norge

85 %

86 %

Andel kvinner i konsernledelsen

36 %

36 %

Andel kvinner i selskapet totalt

32 %

32 %

Kvinners gjennomsnittlig andel av menns lønn, total godtgjørelse

89 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

1,7 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

4,8 %

4,8 %

Skadefravær (TRIF/H2)

2,3

2,4

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1**

10 888 431

11 500 000

Scope 2 (lokasjonsbasert)

112 205

100 000

Scope 2 (markedsbasert)

4 463 099

Scope 3

278 128 188

250 000 000

Scope 3 - det rapporteres på

følgende kategorier***:

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 11, 12, 15

6, 11

*Utbetalt i gjeldende år.

**100 pst. av utslipp fra opererte anlegg. Inkluderer anlegg hvor Gassco er operatør og hvor Petoro har en eierandel gjennom SDØE og rapporterer de samme utslippene. Petoro rapporterer ca 2,4 mill. tonn CO₂e og Gassco ca. 0,8 mill. tonn CO₂e av disse utslippene under sine respektive scope 1 utslipp.

***Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2025: Oppstrøms CO₂-intensitet, scope 1 (kg CO₂/fat) <7 kg/fat.

2030: Oppstrøms CO₂-intensitet, scope 1 (kg CO₂/fat) <6 kg/fat. Absolutte klimagassutslipp (scope 1 og 2) (mill. tonn CO₂e), netto 50 pst. utslippsreduksjon (baseår 2015).

Redusere netto karbonintensitet med 15-20 pst.

2035: Redusere netto karbonintensitet med 30-40 pst.

2050: Redusere netto karbonintensitet med 100 pst. til netto null. Baseår for nettointensitetsmål er 2019.

Investinor AS

Investinor skal bedre kapitaltilgangen i tidligfasemarked gjennom å utøve følgende virksomhet: 1) Aktive direkteinvesteringer, 2) Oppfølging av såkornfond, 3) Oppfølging av pre-såkornfond, 4) Ko-investeringsfondet for Nord-Norge, 5) Fonds- og matching- investeringer, 6) Fonds- og matchinginvesteringer i Nord-Norge og 7) Oppfølging av NATOs innovasjonsfond.

Statens eierskap

Staten er eier i Investinor for å bidra til kapitaltilgang for selskaper i tidlig fase. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

2024 ble nok et krevende år for venture- og tidligfaseinvesteringer, hvor høyere renter og geopolitisk uro fortsetter å tynge investorsentimentet. Samtidig registreres enkelte tegn til bedring. Investinor fikk i 2024 en netto avkastning på -13,8 pst. (under målet på >10 pst.). Investinors porteføljeselskaper og -fond ble tilført totalt 4,0 mrd. kroner i kapital i 2024, hvorav 85,4 pst. (over målet på >75 pst.) fra eksterne investorer. Internasjonale investorer sto for 25,1 pst. av den eksterne kapitalen som ble tilført porteføljen (over målet på >10 pst.). I tråd med strategien om å realisere for å reinvestere har Investinor i 2024 solgt, helt eller delvis, 12 selskaper med et samlet salgsvederlag på 326,4 mill. kroner. Som ledd i omstillingen til et bærekraftig næringsliv har 70,7 pst. (over målet på >45 pst.) av porteføljeselskapene og fondene implementert KPIer for bærekraft/ESG. Når det gjelder strategiske prioriteringer vil selskapet fremover fokusere mer på fondsinvesteringer og arbeide med en ny fondsmodell der Investinor går i partnerskap med private institusjonelle investorer som i dag ikke er i aktivaklassen.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Oppnå høyest mulig avkastning over tid innenfor gitte rammer

Årlig netto avkastning fra investeringsporteføljen

10 %

-13,8 % (-8,5)

Bidra til bedre kapital- tilgang i tidligfasemarkedet

Andel av kapitalen tilført porteføljeselskapene som kommer fra andre enn Investinor

> 75 %

85,4 %* (83,0)

Andel av kapitalen tilført porteføljeselskapene som kommer fra utenlandske investorer

> 10 %

25,1 %** (24,5)

Andel årlig frigjort brutto kapital av totalt netto investert kapital (%)

> 10 %

10,8 % (ny indikator i 2024)

Fremme omstillingen til et norsk bærekraftig næringsliv

Andel porteføljeselskap og fond som har implementert KPIer for bærekraft/ESG

> 45 %

70,7 % (39,5)

Gjennomsnittlig kvinneandel i styret i porteføljeselskapene

20 %

16 % (17)

*For kapital som investeres via fond-i-fond medtas bare kapital investert i norske selskaper. Totalt, inkludert også kapital til utenlandske selskaper, er tallet 90 pst.

**For kapital som investeres via fond-i-fond medtas bare norske fond. Totalt, inkludert også internasjonale fond, er tallet 45 pst.

Statens eierandel: 100 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Hans Aasnæs (styreleder, 1963, Vestfold), Anne Kathrine Slungård (nestleder, 1964, Trøndelag), Olaug Svarva (1957, Oslo), Bjørn Erik Reinseth (1965, Oslo), Henrik Lie-Nielsen (1977, Vestland), Erik Wold*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Sten-Roger Karlsen

Hovedkontor: Trondheim

Revisor: Deloitte AS

Nettside: www.investinor.no

Foto: Henrik Fjørtoft

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

-420

-197

Driftsresultat (EBIT)

-510

-283

Resultat før skatt

-443

-221

Skattekostnad

0

-4,2

Resultat etter skatt og minoritet

-443

-225

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

5 007

4 906

Sum egenkapital

4 952

4 836

Sum gjeld og forpliktelser

55

69

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Utbytteandel

0 %

0 %

Gj. utbytteandel siste fem år

0 %

0 %

Utbytte til staten

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

559

169

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Egenkapitalandel

98,9 %

98,6 %

Egenkapitalrentabilitet

-9,1 %

-4,6 %

Gjennomsnittlig EK-rentabilitet siste fem år

-3,5 %

-0,2 %

Investert kapital

3 320

Avkastning investert kapital

-13,8 %

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

32

35

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

33 %

40 %

Andel kvinner i selskapet totalt

31 %

36 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

15 %

6 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

4,6 %

5,8 %

Skadefravær (H1/LTI)

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

0

0

Scope 2 (lokasjonsbasert)

13

13

Scope 2 (markedsbasert)

32

24

Scope 3*

466

391

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier**:

1, 2, 5, 6

1, 2, 5, 6

*Siden utslippene beregnes med bruk av kostnadsdata, skyldes økning fra 2023 til 2024 i hovedsak prisvekst og noe økning i innkjøp av varer og tjenester. 

**Se s. 56 for utslippskategorier. 

Klimamål

Investinor har satt mål om 50 pst. reduksjon i klimagassutslipp fra egen drift i 2030 sammenlignet med 2019. Klimamålet gjelder scope 1, 2 og 3 (kategori 1 og 6).

Kommunalbanken AS

Kommunalbanken tilbyr langsiktig lånefinansiering til kommunesektoren. Virksomheten ble etablert i 1927 og omdannet til aksjeselskap i 1999.

Statens eierskap

Staten er eier i Kommunalbanken for å tilby stabil, langsiktig og effektiv finansiering til kommunesektoren. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Selskapet yter lån kun til kommuner, fylkeskommuner, interkommunale selskaper og andre selskaper som utfører kommunale oppgaver enten mot kommunal garanti, statlig garanti eller annen betryggende sikkerhet.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

Kommunalbanken har fastsatt strategisk mål for egenkapitalavkastning på minst 7 pst. I 2024 ble egenkapitalavkastningen etter skatt 7,4 pst. og 7,2 pst. basert på kjerneresultat.

Kommunalbanken skal bidra i tilrettelegging for bærekraftig omstilling og økt verdiskaping i kommunesektoren, og tilbyr grønne utlånsprodukter for finansiering av prosjekter med en klimaambisjon. Veksten i grønne utlån var på 13 mrd. kroner i 2024, mot 11 mrd. kroner i 2023. Samlet utgjorde grønne utlån 66 mrd. kroner ved utløpet av 2024.

Ved utgangen av 2024 er markedsandelen basert på samlet finansiering av kunder på 50,2 pst., en nedgang fra 51,1 pst. ved utgangen av 2023. Reduksjonen skyldes delvis høy gjeldsvekst i sektoren, men også tidvis sterk konkurranse om nye lån. Kommunalbanken har en operasjonell målsetting om en markedsandel på minst 50 pst. Målet om kundetilfredshetsskår på minst 8,5 (av 10) ble i 2024 nådd, med en skår på 8,9.

Kommunalbanken har en strategisk ambisjon om å være kompetanse- og teknologidrevet. De ansattes samlede kompetanse er bankens viktigste ressurs. Det er satt av et budsjett til hver ansatt som skal brukes til kompetanseheving etter gitte kriterier. Ansatte blir målt på gjennomføring av sitt kompetanseløfte. I 2024 gjennomførte 77 pst. av bankens ansatte sitt kompetanseløft. Av disse valgte 3 av 4 å lære seg noe nytt innenfor teknologi.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Egenkapitalavkastning

Basert på resultat etter skatt

> 7 %

7,4 % (7,9)

Basert på kjerneresultat

> 7 %

7,2 % (7,3)

Kostnadsprosent

Driftskostnader i pst. av sum av netto renteinntekter og andre driftsinntekter

> 19 %

17,1 % (15,6)

Soliditet

Ren kjernekapitaldekning

> 16,6 %

18,1 % (17,4)

Uvektet kjernekapitalandel

> 3,6 %

3,9 % (4,0)

Markedsandel

KBNs utlånsportefølje som andel av totale utlån til kommunesektoren*

> 50 %

50,2 % (51,1)

Kjønnsbalanse

Andel kvinner

> 40 %

33 % (36)

*ekskl. utlån fra Husbanken da Kommunalbanken ikke konkurrerer om disse lånene.

Statens eierandel: 100 pst.

Kommunal- og distriktsdepartementet

Styret: Brit Kristin Rugland (styreleder, 1958, Rogaland), Rune Olav Midtgaard (nestleder, 1963, Oslo), Toril Hovdenak (1969, Møre og Romsdal), Eyvind Aven (1960, Rogaland), Ida Espolin Johnson (1964, Oslo), Ida Texmo Prytz (1981, Troms), Petter Steen jr. (1962, Rogaland), Nils Baumann*, Kristine Fausa Aasberg*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Jannicke Trumpy Granquist

Hovedkontor: Oslo

Revisor: Deloitte AS

Nettside: www.kbn.com

Foto: Stig Jarnes

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

26 931

22 345

Driftsresultat (EBIT)

1 911

1 876

Resultat før skatt og minoritet

1 911

1 876

Skattekostnad

437

444

Resultat etter skatt og minoritet

1 474

1 432

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

567 644

522 203

- Hvorav kontantbeholdning

37 787

36 601

Sum egenkapital

22 075

21 684

Sum gjeld og forpliktelser

545 569

500 520

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

700

700

Utbytteandel

47,5 %

48,9 %

Gj. utbytteandel siste fem år

30,0 %

20,5 %

Utbytte til staten

700

700

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Driftsmargin (EBIT)

7,1 %

8,4 %

Egenkapitalandel

3,9 %

4,2 %

Egenkapitalrentabilitet

6,7 %

6,6 %

Gjennomsnittlig EK-rentabilitet siste fem år

6,5 %

6,1 %

Sysselsatt kapital

567 644

522 203

Rentabilitet sysselsatt kapital

0,3 %

0,4 %

Netto kontantstrøm fra drift

11 784

-8 436

Netto kontantstrøm fra investeringer

-45,0

-34,0

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

96

88

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

50 %

50 %

Andel kvinner i selskapet totalt

33 %

36 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

86 %

87 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

6 %

10 %

Medarbeiderengasjement (1-5)

4,5

4,5

Sykefravær (%)

2,1 %

2,1 %

Skadefravær (H1/LTI)

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

0

0

Scope 2 (lokasjonsbasert)

15,8

38,0

Scope 3

66,8

76,9

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

5, 6

5, 6

*Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2026: Vekst i grønne utlån på 36 mrd. kroner i perioden 2024–2026.

2030: Redusere klimagassutslipp med minst 55 pst. sammen- lignet med 2019 (scope 1, 2 og 3).

Kongsberg Gruppen ASA

Kongsberg Gruppen er et internasjonalt teknologikonsern som leverer avanserte, bærekraftige og pålitelige løsninger som bidrar til sikkerhet og effektivitet i komplekse operasjoner under ekstreme forhold. Konsernet samarbeider med globale aktører innenfor forsvars-, energi-, maritim-, fiskeri- og romfartsindustrien. Kongsberg Gruppen er notert på Oslo Børs.

Statens eierskap

Staten er eier i Kongsberg Gruppen for å opprettholde et høyteknologisk industriselskap med hovedkontorfunksjoner i Norge samt å ha kontroll med en strategisk forsvarsindustriell tilbyder. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

2024 ble i likhet med foregående år preget av internasjonal spenning og konflikt. Kongsberg Gruppen har navigert stødig og opprettholdt sin sterke markedsposisjon på tvers av markedene det opereres innenfor. I 2024 endte omsetningen på rekordhøye 48 mrd. kroner og ordrereserven på 128 mrd. kroner. Dette danner et solid grunnlag for videre vekst inn i 2025 og i årene som kommer. Konsernets nye finansielle ambisjoner for 2033 er en omsetning på 120 mrd. kroner og en EBIT-margin på 15 pst.

Kongsberg Gruppen skal som et ledende teknologiselskap, spille en sentral rolle i å fremme teknologi og løsninger som vil være avgjørende for å styrke nasjoners forsvarsevne, redusere utslipp, fremme bærekraftige energikilder og drive digitaliseringen fremover. I 2023 fikk konsernet godkjent sine kortsiktige 2030-mål fra Science Based Targets initiative som utgjør en vesentlig del av selskapets reise mot klimanøytalitet i 2050.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Vekst i omsetning (>120 mrd. kr. i 2033)

Omsetning

-

48,9 mrd. kr. (40,6)

Lønnsomhet (EBIT-margin > 15 % i 2033)

EBIT-margin

-

13,3 % (11,3)

Prioritere sikkerhet først

TRI (Alle arbeidsrelaterte personskader med og uten fravær. Unntatt førstehjelpsskader)

1,82 TRI rate

2,24 TRI rate (1,92)

Netto nullutslipp i 2050

Vitenskapsbaserte klimamål i tråd med målene i Parisavtalen

Redusere absolutte scope 1

klimagassutslipp fra bruk av fossilt drivstoff og brensel.

2030: 55 % reduksjon fra 2019

17 % økning i absolutte klima- gassutslipp siden basisår.

Reduksjon på 3 % fra 2023 til 2024

Reduksjon i energiforbruk ved energieffektiviseringstiltak

2030: 25 % reduksjon fra 2019

15 % reduksjon pr. ansatt fra basisår

Engasjere 67 % av leverandører til å sette egne vitenskapsbaserte klimamål innen 2027.

2024: 22 %

Ved årsslutt: 33 % av leverandører etter forbruk forpliktet til SBTi eller tilsvarende vitenskapsbaserte mål

Øke årlig innkjøp av fornybar energi.

2030: 100 % andel

Målet om 70 % garantert fornybar elektrisitet ble nådd. Faktisk utslipp i basisåret var 59 974 tonn CO₂e og 22 071 tonn CO₂e i 2024. Utslipp i 2030 vil være 0

Redusere absolutte

klimagassutslipp fra bruk av solgte produkter.

2030: 25 % reduksjon fra 2021

Målet på scope 3 kategori 11 er under revurdering og omberegning*

Reduksjon i utslipp av klima- gassutslipp fra ikke-fakturerbare forretningsreiser med fly (pr. ansatt).

2030: 30 % reduksjon fra 2019

69 % reduksjon i relativt utslipp pr. ansatt fra basisår

Økning av kvinneandel av total arbeidsstyrke

Prosentvis andel kvinner

Øke kvinneandelen av total arbeidsstyrke. 2024: 21,8 %

22,1 % (21,6)

*I 2024 ble det funnet et avvik i datagrunnlaget for beregningen av utslippene for denne kategorien. Dette avviket oversteg terskelen for rekalkulering. SBTi ble omgående orientert og det vurderes nå gjenninnsendelse av mål for denne kategorien.

Statens eierandel: 50,004 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Eivind K. Reiten (styreleder, 1953, Oslo), Per A. Sørlie (nestleder, 1957, Østfold), Kristin Færøvik (1962, Rogaland), Morten Henriksen (1968, Agder), Merete Hverven (1977, Akershus), Kjersti Rød*, Rune Fanøy*, Oda Ellingsen*

*Valgt av og blant de ansatte.

Konsernsjef: Geir Håøy

Hovedkontor: Kongsberg

Revisor: Ernst & Young AS

Nettside: www.kongsberg.com

Foto: Kongsberg Maritime AS

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

48 872

40 617

Driftsresultat (EBIT)

6 507

4 600

Resultat før skatt

6 584

4 675

Skattekostnad

-1 441

-959

Minoritetsandel

18

4

Resultat etter skatt og minoritet

5 126

3 712

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

69 414

53 222

- Hvorav kontantbeholdning

14 293

5 975

Sum egenkapital

19 269

16 465

- Hvorav minoriteter

593

497

Sum gjeld og forpliktelser

50 145

36 757

- Hvorav rentebærende gjeld

4 689

4 890

Offentlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Kjøp: FLO/Forsvaret

1 788

1 651

Verdier og utbytte

2024

2023

Markedsverdi ved årsslutt

225 180

81 874

Markedsverdi statens eierandel ved årsslutt

112 599

41 264

Utbytte for regnskapsåret

3 870

2 436

Utbytteandel

75,5 %

65,6 %

Gj. utbytteandel siste fem år

78,9 %

128 %

Utbytte til staten

1 935

1 218

Avkastning siste år

179 %

14,8 %

Gj. avkastning siste fem år

62,7 %

37,4 %

Utdeling til staten i forbindelse med innløsing og sletting av aksjer

0

250

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

23 958

21 355

Driftsmargin (EBIT)

13,3 %

11,3 %

Egenkapitalandel

27,8 %

30,9 %

Netto kontantstrøm fra drift

13 744

5 827

Netto kontantstrøm fra investeringer

-1 762

-1 153

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

14 629

13 341

Andel ansatte i Norge

60 %

60 %

Andel kvinner i konsernledelsen

25 %

25 %

Andel kvinner i selskapet totalt

22 %

22 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

91,6 %

-

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

4,5 %

5,3 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

3,4 %

3,8 %

Skadefravær (H2/TRIF)

2,2

1,9

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

1 473

1 520*

Scope 2 (lokasjonsbasert)

8 100

7 126

Scope 2 (markedsbasert)

22 071

28 535

Scope 3**

13 561 458

15 451 617

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier***:

1, 2 ,3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11, 12, 13,15

1, 2 ,3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11, 12, 13,15

*Oppjustert i forhold til 2023 rapport etter gjennomgang av data for KDA Johnstown. **Ny beregningsmetodikk for scope 3, kat. 11. Se ytterligere forklaring i Års- og Bærekraftrapporten for 2024. ***Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2030: Scope 1 - 55 pst. reduksjon. Scope 2 - Nær 100 pst. reduksjon. Scope 3 - 30 pst. reduksjon* i utslipp fra tjenestereiser pr. ansatt. 25 pst. reduksjon** i utslipp fra oppstrøms transport og -distribusjon pr. tonn/km. Mål for 2030 er i tråd med Science Based Target initiativets vitenskapsbaserte metodikk og ambisjonene i Parisavtalen.

2050: Ambisjon om netto nullutslipp.

*Basisår 2019.

**Basisår 2021.

Mantena AS

Mantena leverer tjenester knyttet til vedlikehold og reparasjon av jernbanekjøretøy, inkludert tekniske tjenester i Norden. I det svenske markedet er Mantena en mindre aktør, mens selskapet i Norge var den største leverandøren av slike tjenester i 2024. Selskapets kunder er person- og godstogoperatører, materielleiere/leasingselskaper, togprodusenter og andre vedlikeholdsselskaper. Selskapets visjon er å være Nordens mest nytenkende totalleverandør av vedlikeholdstjenester.

Statens eierskap

Staten er eier i Mantena for å ha en leverandør av vedlikeholds- og verkstedtjenester for skinnegående materiell. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

I 2024 har Mantena tatt grep for å sikre kortsiktig lønnsomhet. Året har vært preget av endringer i kontraktsporteføljen og omstilling av virksomheten. Samtidig som selskapet preges av krevende enkeltkontrakter og svak lønnsomhet, har det vært en positiv utvikling i den underliggende driften i flere av forretningsområdene gjennom året. Selskapet har også hatt en positiv utvikling i skadestatistikk etter flere år med systematisk HMS-arbeid. I tillegg til å ta grep for å sikre lønnsomhet, har Mantena i 2024 fortsatt arbeidet med å bygge konkurransekraft og utvikle selskapet som et kompetansehus for vedlikehold av jernbanekjøretøy.

I Mantena kommer sikkerhet først – alltid. H1-faktoren i 2024 endte på 6,3 (ned fra 11,8 i 2023). Det er en nedgang 47 pst. Den kraftige reduksjonen i personskader kommer fra et langsiktig og pågående arbeid for å redusere skader og etablere en sikkerhetskultur også knyttet til personlig sikkerhet. Selskapet har gjennomført en rekke tiltak i både 2022, 2023 og 2024 som nå begynner å levere resultater.

Mantena har etablert et klima- og miljøregnskap iht. GHG- protokollen. De viktigste tiltakene for å redusere klimagassutslipp i 2024 har vært reduksjon av areal, testing av kunders betalingsvillighet for transport med elektriske kjøretøy, samt fokus på ENØK-tiltak og riktig avfallssortering.

Mantenas strategi fremover er å være Nordens kompetansehus for jernbanekjøretøy. Selskapet har følgende strategiske prioriteringer:

Drifts- og lønnsomhetsfokus for store deler av virksomheten.

Ansvarlig og godt vedlikehold som bidrar til å flytte personer og gods fra vei til bane.

Økning av ordrebok med Sverige og Norge som primærmarked.

Moderne og effektivt komponentverksted.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Betydelig vekst

Inntekter

1 830,5 mill. kr.

1 764 mill. kr. (1 723)

Tilfredsstillende driftsmargin

Driftsmargin (EBITDA)

1,7 %

-0,7 % (1,3)

Forsvarlig avkastning

Avkastning på bokført egenkapital

5,0 %

-60,7 % (-83,0)

Sykefravær < 6,0 %

Sykefravær

7,0 %

8,3 % (7,4)

H1 < 5,0

H1

< 6,0

6,3 (11,8)

Statens eierandel: 100 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Kari Broberg (styreleder, 1956, Innlandet), Stian Hårklau (nestleder, 1982, Vestland), Stein André Herigstad-Olsen (1967, Nordland), Tord Helland (1975, Rogaland), Ingvild Vartdal (1968, Møre og Romsdal), Morten Broheim*, Torbjørn Støre*, Glen Atle Noss*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Arne Roland

Hovedkontor: Oslo

Revisor: Deloitte AS

Nettside: www.mantena.org

Foto: Mantena AS

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

1 764

1 723

Driftsresultat (EBIT)

-59

-147

Resultat før skatt og minoritet

-93

-168

Skattekostnad

1

-25,0

Resultat etter skatt og minoritet

-94,1

-143

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

1 177

1 130

Sum egenkapital

207

103

Sum gjeld og forpliktelser

970

1 027

- Hvorav rentebærende gjeld

483

453

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

198

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Driftsmargin (EBIT)

-3,3 %

-8,6 %

Egenkapitalandel

17,6 %

9,1 %

Egenkapitalrentabilitet

-60,7 %

-83,0 %

Gjennomsnittlig EK-rentabilitet siste fem år

-37,6 %

-19,9 %

Sysselsatt kapital

690

596

Rentabilitet sysselsatt kapital

-8,8 %

-24,7 %

Netto kontantstrøm fra drift

-260

-48,6

Netto kontantstrøm fra investeringer

14,6

8,3

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

755

804

Andel ansatte i Norge

80 %

81 %

Andel kvinner i ledergruppen

33 %

29 %

Andel kvinner i selskapet totalt

10 %

10 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

110 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

-

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

8,3 %

7,4 %

Skadefravær (H1/LTI)

6,3

11,8

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1*

163

151

Scope 2 (lokasjonsbasert)

463

462

Scope 3*

18 539

17 827

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier**:

1, 2, 3, 4, 5, 6

1, 2, 3, 4, 5, 6

*Tall for 2023 tilbakeregnet som følge av endringer hos leverandør av applikasjon for klimaregnskap.

**Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Selskapet har valgt å avvente konkretisering av klimamål og plan for utslippsreduksjon til en gjennomarbeidet og faktabasert baseline er etablert. Selskapet har overordnet vedtatt et mål om netto null-utslipp innen 2050 ifm. utvikling av helhetlig bærekraftstrategi. Målet om netto-null vil være retningsgivende for etablering av vitenskapsbaserte mål og gjennomføringsplan.

Mesta AS

Mesta er Norges største entreprenørselskap innenfor drift og vedlikehold av vei. Selskapet har også en stor virksomhet innenfor anleggsprosjekter på vei og bane som tunnelrehabilitering, fjell- og rassikring, kai- og bruvedlikehold og veisikring. Mesta er også den største aktøren innenfor elektroarbeider på vei og tunnel. Selskapet ble skilt ut fra Statens vegvesen i 2003.

Statens eierskap

Staten er eier i Mesta fordi selskapet besitter viktig kompetanse for drift og vedlikehold av samferdselsinfrastruktur. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Nærings- og fiskeridepartementet har fullmakt fra Stortinget til å redusere statens eierskap i Mesta AS delvis, jf. statsbudsjettet for 2025.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

Resultatutviklingen for 2024 har vært positiv og har medført en økning i driftsresultatet på 37 mill. kroner i forhold til 2023. Hovedårsaken til dette er styrket resultatutvikling i underliggende prosjektportefølje. Selskapet hadde en egenkapitalrentabilitet på 19,7 pst. i 2024.

Mesta reviderte våren 2024 sin strategi for perioden fram til 2026. Strategien tydeliggjør hvilke mål selskapet har for verdiskaping overfor kunder (til å stole på), ansatte (meningsfullt og spennende), eiere (stabil god avkastning), partnere (enklere hverdag) og samfunnet (trygghet for meg). Strategien angir også hva selskapet skal fokusere på internt for å realisere målene. Strategien er kommunisert bredt til alle ansatte, og handlingsplaner knyttet til strategiske initiativ er utarbeidet og blir fulgt opp løpende gjennom strategiperioden, og inkluderer eksempelvis initiativ knyttet til kostnadsdisiplin, digital konkurransekraft og grønne forretningsmuligheter. Mesta jobbet i 2024 med å sette vitenskapelige klimamål.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Null visjon for personskader

Antall personskader

< 32

18 (36)

God lønnsomhet

EBITA (mill. kr)

246

239 (203)

Redusere klimagassutslipp innen 2030 og ha netto nullutslipp i 2045

Sjåførscore (max 100) *

75

73 (72)

Engasjerte medarbeidere

Medarbeiderundersøkelse (score)

≥ 77

76 (78)

Mer mangfoldig arbeidsstyrke

Kvinneandel nyansatte

fagarbeidere

≥ 12 %

10 % (10)

*Sjåførscore beregnes i flåtestyringssystemet og består av fire hovedkomponenter; tomgangskjøring, utrulling, hastighet og oppbremsing. Dette gir en god indikator på økonomisk og miljøvennlig kjøreadferd.

Statens eierandel: 100 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Ingvald Løyning (styreleder, 1956, Rogaland), Margrethe Hauge (nestleder, 1971, Vestland), Anne Marit Panengstuen (1963, Akershus), Gaute Gillebo (1980, Oslo), Ole Falk Hansen (1983, Agder), Geir Krokå*, Jarle Røksund*, Oddbjørn Kaland*

*Valgt av og blant de ansatte.

Konsernsjef: Tonje Jensen (konstituert)

Hovedkontor: Oslo

Revisor: KPMG AS

Nettside: www.mesta.no

Foto: Mesta AS

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

6 426

6 597

Driftsresultat (EBIT)

227

190

Resultat før skatt og minoritet

230

187

Skattekostnad

53

44

Resultat etter skatt og minoritet

177

143

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

2 569

2 489

- Hvorav kontantbeholdning

505

376

Sum egenkapital

925

872

Sum gjeld og forpliktelser

1 644

1 617

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

124

40

Utbytteandel

70,0 %

28,0 %

Gj. utbytteandel siste fem år

39,8 %

25,8 %

Utbytte til staten

124

40

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Driftsmargin (EBIT)

3,5 %

2,9 %

Egenkapitalandel

36,0 %

35,0 %

Egenkapitalrentabilitet

19,7 %

17,4 %

Gjennomsnittlig EK-rentabilitet siste fem år

24,4 %

13,5 %

Sysselsatt kapital

928

821

Rentabilitet sysselsatt kapital

25,2 %

23,2 %

Netto kontantstrøm fra drift

244

283

Netto kontantstrøm fra investeringer

-80

-172

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

1 628

1 786

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i konsernledelsen

38 %

50 %

Andel kvinner i selskapet totalt

13 %

13 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

98 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

9 %

Medarbeidertilfredshet

76 %

78 %

Sykefravær (%)*

5,6 %

5,8 %

Skadefravær (H1/LTI)

2,4

6,0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

20 778

21 252

Scope 2 (lokasjonsbasert)

127

138

Scope 2 (markedsbasert)

4 331

3 631

Scope 3**

98 359

112 037

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier***:

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11

*Mesta rapportere sykefravær ut fra antallet dager tilgjengelig for arbeidstakere, uavhengig av om det jobbes eller tas ut ferie.

**Mesta brukte mindre salt i 2024 på grunn av bl.a. t ny teknologi for å salte mer presist. Dette reduserer også transport av importert salt (sjø og land). Det har også vært generell nedgang i varelagre.

***Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Mesta har sendt inn forpliktelse til SBTi og har satt følgende vitenskapsbaserte utslippsmål, målt mot 2022;

2030: Kutte scope 1 og 2 utslipp med 42 pst.

Kutte scope 3 utslipp med 25 pst. (inkluderer alle scope 3 kategorier).

2045: Netto null utslipp fra scope 1, 2 og 3.

Nammo AS

Nammo leverer høyteknologiske produkter til romfarts- og forsvarsindustrien. Kjernevirksomheten omfatter utvikling og produksjon av rakettmotorer, militær og kommersiell ammunisjon, skulderfyrte våpensystemer og miljøvennlig demilitarisering. Selskapet ble etablert i 1998 ved at nordisk ammunisjonsindustri ble slått sammen som et ledd i å styrke forsyningssikkerheten for ammunisjonsprodukter i Norden.

Statens eierskap

Staten er eier i Nammo for å opprettholde et høyteknologisk industriselskap med hovedkontorfunksjoner i Norge samt å ha kontroll med en strategisk forsvarsindustriell tilbyder med en vesentlig del av virksomheten i Norge. Staten eier 50 pst. av aksjene i Nammo. Staten har en aksjonæravtale med Patria Oyj som eier 50 pst. av selskapet, som gir eierne utvidede aksjonærrettigheter. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

Den geopolitiske utviklingen og krigen i Ukraina har medført en markant økt etterspørsel i deler av selskapets markeder. Som et resultat av dette har ordreserven økt til 39,8 mrd. (25,4). Selskapets inntekter økte med 18,3 pst., mens resultat før skatt økte med 39,7 pst. Dette viser at selskapets langsiktige og strukturerte arbeid med forbedringer har gitt resultater. Avkastningen på egenkapitalen endte på 20,4 pst. (16,1 pst.). Nammos strategi er fokusert på å oppnå lønnsom og bærekraftig vekst i selskapets kjernemarkeder i Europa og USA gjennom å levere nisjeprodukter til rett tid og kvalitet. Som en del av dette er det satt ambisiøse mål med fokus på:

Sikre en bærekraftig lønnsom vekst.

Investere i ny teknologi for å sikre ledende nisjeposisjoner og en langsiktig lønnsom vekst.

Øke produksjonskapasiteten, men gitt dagens geopolitiske situasjon, også arbeide aktivt for risikodeling med myndigheter gjennom ulike former for medfinansiering.

Minimere negativ påvirkning på omgivelsene av selskapets aktivitet, gjennom å fokusere på alle sider ved ESG-arbeidet.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Resultatmargin 10 %

Resultat før skatt målt mot totalt salg

8,7 %

11,3 % (9,6)

Redusere skader med fravær, LTI-frekvens < 5

LTI-frekvens

< 5

5,9 (5,9)

Øke kvinneandel > 30 % innen 2030

Kvinneandel

> 27,0 %

26,8 % (27,6)

Redusere direkte utslipp med 55 % innen 2030

CO₂e 2019 nivå

-7,0 %

-13,1%* (-28)

Redusere indirekte

utslipp fra energiforbruk med 1,5 % årlig

CO₂e 2019 nivå

-1,5 %

-1,02 %* (-4)

* Intensitet, CO₂ pr. MNOK omsetning.

Statens eierandel: 50 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Esa Rautalinko (styreleder, 1962, utland), Dag Schjerven (nestleder, 1954, Oslo), Cathrine Bjaarstad (1968, Oslo), Jan S. Skogseth (1955, Rogaland), Nora Steiner-Forsberg (1973, utland), Marjut Johanna Porkka (1965, utland), Marianne Stensrud*, Petri Kontola*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Morten Brandtzæg

Hovedkontor: Raufoss

Revisor: Ernst & Young AS

Nettside: www.nammo.com

Foto: Nammo AS

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

10 873

9 191

Driftsresultat (EBIT)

1 312

1 054

Resultat før skatt

1 229

880

Skattekostnad

333

271

Resultat etter skatt og minoritet

897

609

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

16 463

12 416

- Hvorav kontantbeholdning

1 960

1 659

Sum egenkapital

4 768

4 014

Sum gjeld og forpliktelser

11 696

8 402

- Hvorav rentebærende gjeld

2 374

2 332

Offentlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Forsvarsdepartementet

1 083

Tilskudd: Forsvarets Forskningsinstitutt

19

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

448

152

Utbytteandel

50,0 %

25,0 %

Gj. utbytteandel siste fem år

45,0 %

50,1 %

Utbytte til staten

224

76

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Driftsmargin (EBIT)

12,1 %

11,5 %

Egenkapitalandel

29,0 %

32,3 %

Egenkapitalrentabilitet

20,4 %

16,1 %

Gjennomsnittlig EK-rentabilitet siste fem år

16,2 %

13,5 %

Sysselsatt kapital

7 142

6 346

Rentabilitet sysselsatt kapital

18,4 %

16,6 %

Netto kontantstrøm fra drift

2 168

1 386

Netto kontantstrøm fra investeringer

-1 643

-757

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

3 623

3 122

Andel ansatte i Norge

35 %

33 %

Andel kvinner i ledergruppen

23 %

18 %

Andel kvinner i selskapet totalt

27 %

28 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

-

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

-

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

4,4 %

4,3 %

Skadefravær (H1/LTI)

5,9

5,9

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

11 340

11 035

Scope 2 (lokasjonsbasert)

18 133

15 486

Scope 2 (markedsbasert)

53 905

42 917

Scope 3*

17 348

19 072

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier**:

3, 5, 6, 7

3, 5, 6, 7

*Nedgang basert på forbedret intern undersøkelse på ansatte pendling.

**Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2030:

Scope 1: Redusere direkte utslipp med 7 pst. årlig, til sammen 55 pst. med utgangspunkt i 2019.

Scope 2: Redusere energiforbruk med 1,5 pst. årlig med utgangspunkt i 2019.

Scope 3: Redusere utslipp fra pendling og tjenestereiser med 30 pst. fra 2019.

Norsk Hydro ASA

Norsk Hydro (Hydro) er et ledende selskap innen aluminium og fornybar energi med ønske om å bidra til en bærekraftig fremtid. Hydro har virksomheter i hele den globale verdikjeden for aluminium, fra energiproduksjon til bauksittutvinning, aluminaraffinering, produksjon av primæraluminium, aluminiumekstrudering og resirkulering av aluminium. Hydro er notert på Oslo Børs.

Statens eierskap

Staten er eier i Hydro for å opprettholde et ledende industriselskap med hovedkontorfunksjoner i Norge. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

2024 ble preget av økende geopolitiske spenninger og uforutsigbarhet. Til tross for utfordrende markeder, styrket Hydro sin posisjon.

Hydro hadde en justert avkastning på gjennomsnittlig sysselsatt kapital på 8,5 pst., noe som ligger under målet om 10 pst. over forretningssyklusen.

Hydros forbedringsprogram har levert 10,1 mrd. kroner siden 2018, noe som overstiger målet på 9,5 mrd. kroner. Kommersielle initiativer genererte 2,6 mrd. kroner i økt verdi. Hydro er på god vei til å gjennomføre sin ambisjon for 2030 om å være en pionér i det grønne skiftet for aluminium, drevet av fornybar energi:

Vokse innen gjenvinning av aluminium i Europa og USA, og ekstrudert aluminium.

Øke ambisjonene innen fornybar energi.

Gjennomføre veikart for avkarbonisering og øke innsatsen for å bidra til en naturpositiv og rettferdig omstilling.

Forme markedene for grønnere aluminium.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Justert kapitalavkastning (ARoaCE)

Lønnsomhetsmål på > 10 % over syklusen

-

8,5% (7,1)

Forbedringsprogram* NOK 9,5 mrd. i akkumulerte forbedringer innen 2024

Akkumulert mot 2018 baselinje, målt i EBITDA

9,5

10,1 (8,8)

Ingen dødsulykker og livsendrende personskader

Antall ulykker/skader

0

1** (1**)

10 % reduksjon i klimagassutslipp innen 2025 og 30 % reduksjon innen 2030 og netto null innen 2050***

Reduksjon mot utslippsgrunnlag 2018

-

-16,1% (-11,9)

Resirkulere 850–1 200 tusen tonn brukt aluminiumskrap pr. år innen 2030

Tonn brukt skrap resirkulert

-

451 000 (444 000)

Gi 500 000 mennesker utdanning og kompetanseutvikling innen 2030*

Personer nådd

-

241 000 (197 000)

Påvirkning av biologisk mangfold med 1-til-1 rehabilitering av gruveområder i Paragominas

Prosentvektet gjennomføring

100 %

100 % (100)

*Akkumulert, sammenlignet med 2018. Refererer til relevante kortsiktige mål for forbedringsprogram og kommersielle ambisjoner, siden disse programmene legges ned fra utgangen av 2024. Langsiktige mål erstattet av mål for det nye forbedringsprogrammet lansert på Kapitalmarkedsdagen i 2024.

**Ett entreprenørdødsfall i konsolidert virksomhet i 2024. I 2023 var det ett entreprenørdødsfall i konsolidert virksomhet som fortsatt er under etterforskning for arbeidsrelaterthet, samt ett entreprenørdødsfall ved joint venture-selskapet Qatalum som ikke er en del av konsolidert statistikk.

***Scope 1 og 2 GHG-utslipp etter eierandel.

Statens eierandel: 34,26 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Rune Bjerke (styreleder, 1960, Oslo), Kristin Fejerskov Kragseth (nestleder,1967, Rogaland), Marianne Wiinholt (1965, utland), Philip Graham New (1962, utland), Espen Gundersen (1964, Oslo), Jane Toogood (1965, utland), Peter Kukielski (1956, utland), Arve Baade*, Bjørn Petter Moxnes*, Torleif Sand*, Margunn Sundve*

*Valgt av og blant de ansatte.

Konsernsjef: Eivind Kallevik

Hovedkontor: Oslo

Revisor: KPMG AS

Nettside: www.hydro.com

Foto: Norsk Hydro ASA

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

203 636

193 619

Driftsresultat (EBIT)

16 487

9 592

Resultat før skatt

8 862

6 546

Skattekostnad

3 822

3 742

Minoritetsandel

-750

-778

Resultat etter skatt og minoritet

5 790

3 583

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

207 371

206 462

- Hvorav kontantbeholdning

15 049

24 618

Sum egenkapital

107 452

107 182

- Hvorav minoriteter

5 991

6 604

Sum gjeld og forpliktelser

99 919

99 279

- Hvorav rentebærende gjeld

34 748

36 089

Verdier og utbytte

2024

2023

Markedsverdi ved årsslutt

125 644

139 619

Markedsverdi statens eierandel ved årsslutt

43 047

48 486

Utbytte for regnskapsåret

5 015

11 501

Utbytteandel

86,6 %

321 %

Gj. utbytteandel siste fem år

81,5 %

79,6 %

Utbytte til staten

1 721

4 005

Avkastning siste år

-5,1 %

1,0 %

Gj. avkastning siste fem år

20,4 %

18,1 %

Utdeling til staten i forbindelse med innløsing og sletting av aksjer

681

647

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

123 428

115 374

Driftsmargin (EBIT)

8,1 %

5,0 %

Egenkapitalandel

51,8 %

51,9 %

Netto kontantstrøm fra drift

15 356

22 220

Netto kontantstrøm fra investeringer

-12 916

-20 759

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

32 031

32 724

Andel ansatte i Norge

14 %

12 %

Andel kvinner i konsernledelsen

56 %

40 %

Andel kvinner i selskapet totalt

24 %

23 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse, Norge

101 %

101 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

13 %

15 %

Engasjementsindeksen*

74 %

Sykefravær (%)

3,3 %

3,5 %

Skadefravær

-

-

Klimagassutslipp**

2024

2023

Scope 1

5 670 000

5 920 000

Scope 2 (lokasjonsbasert)

3 310 000

3 370 000

Scope 2 (markedsbasert)

7 910 000

-

Scope 3

12 530 000

13 550 000

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier***:

1, 3, 4, 9, 10

1, 3, 4, 9, 10

*Jf. s. 121 i årsrapporten for 2024.

**Tall er basert på eierandel. Scope 2 (markedsandel) er kun rapportert for konsolidert virksomhet i Hydros årsrapport 2024, men her justert for å være sammmenlignbart med øvrige klimagassutslippsdata. Hydro rapporterte scope 2 (markedsbasert) for første gang for 2024.

***Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2025: 10 pst. reduksjon i scope 1 og 2.

2030: 30 pst. reduksjon i scope 1 og 2. 30 pst. reduksjon i oppstrøms scope 3-utslipp pr. tonn aluminium. 15 pst. reduksjon i totale scope 3-utslipp.

2050: Netto null utslipp av scope 1 og 2.

Hydro deltar i International Alumunium Institute (IAI) sitt arbeid med å utvikle utslippsbaner for aluminiumssektoren som er i tråd med International Energy Agency (IEA) 1,5-graders scenario. Hydro vil vurdere å verifisere egne klimamål mot en fremtidig standard for aluminiumssektoren under SBTi.

Nysnø Klimainvesteringer AS

Nysnø Klimainvesteringer (Nysnø) skal foreta investeringer som direkte eller indirekte bidrar til reduserte klimagassutslipp. Selskapet investerer i unoterte selskaper og fond rettet mot unoterte selskaper, med virksomhet i eller ut fra Norge. Investeringsuniverset er selskaper i tidlige faser og investeringene retter seg i hovedsak mot ny teknologi i overgangen fra teknologiutvikling til kommersialisering.

Statens eierskap

Staten er eier i Nysnø for å bidra til kapitaltilgang for investeringer i tidligfaseselskaper som reduserer klimagassutslipp. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

Høye kapitalkostnader, inflasjon og økt global konkurranse har preget investeringsmarkedet i 2024, og de finansielle resultatene for 2024 reflekterer dette. Årsresultatet ble svakere enn året før, og viser en avkastning på egenkapitalen etter skatt på -3,7 pst.

Gjennom det siste året har Nysnø hatt en høy investeringstakt og fortsatt å stadfeste sin rolle som en langsiktig aktør i det norske økosystemet for tidligfase investeringer. Selskapet har et mål om å være en mobiliserende kraft i omstillingen til et lavutslippssamfunn. Selskapet har satt seg mål om å:

skape verdier og levere høyest mulig realisert avkastning over tid,

bidra med klimakapital for å akselerer det grønne skiftet,

være en aktiv økosystemspiller som bidrar til å mobilisere risikokapital til klima- teknologi,

bidra til økt kvalitet i klimarapportering,

utvikle en kompetent organisasjon som leverer på selskapets mål og sikrer effektiv drift.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer

Netto ROI*

Brutto IRR

Høyest mulig (uttelling i insentivmodell er sentrert rundt 8,0 % netto ROI)

-15,9 % (-8,3)

-12,4 % (-5,1)

Investere i selskaper og fond som direkte og indirekte bidrar til å redusere klimagassutslipp

Antall investeringer og kommitert beløp

Et gjennomsnitt på elleve investeringer fordelt på tre til fem fond og fem til åtte direkteinvesteringer og i størrelsesorden 900 mill. Sysselsatt kapital som forpliktes til selskaper og fond

Elleve nye investeringer og 590 mill. kroner (fire investeringer og 451 mill. kroner), samt 62 mill. kroner i

oppfølgingsinvesteringer

Investeringene er i hovedsak i bedrifter i tidlig fase

Andel i tidlig fase (såkorn,

venture og vekst)

> 50 %

82,9 % (79,2)

Effektiv drift

Driftskostnader som andel av gjennomsnittlig tildelt kapital siste fire kvartaler

< 1,5 %

1,1 % (1,2)

*Driftsresultat eks. variabel lønn over inngående balanse på investeringer.

Statens eierandel: 100 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Egil Herman Sjursen (styreleder, 1957, Vestland), Murshid M. Ali (1984, Oslo), Mariann Ødegård (1966, Østfold), Per Arne Jensen (1964, Rogaland), Ingrid von Streng Velken (1982, Vestland)

Administrerende direktør: Siri M. Kalvig

Hovedkontor: Stavanger

Revisor: Deloitte AS

Nettside: www.nysnoinvest.no

Foto: Elisabeth Tønnessen

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

-297

-114

Driftsresultat (EBIT)

-357

-161

Resultat før skatt

-184

-87,3

Skattekostnad

-16,1

0

Resultat etter skatt og minoritet

-200

-87,3

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

5 317

5 467

- Hvorav kontantbeholdning, inkl. likviditetsfond

3 057

3 242

Sum egenkapital

5 245

5 446

Sum gjeld og forpliktelser

72,0

21,6

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

2 457

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Egenkapitalandel

98,6 %

99,6 %

Egenkapitalrentabilitet

-3,7 %

-2,0 %

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

20

16

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

67 %

67 %

Andel kvinner i selskapet totalt

41 %

41 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

0,0 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

0,4 %

0,6 %

Skadefravær

-

-

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

0

0

Scope 2 (lokasjonsbasert)

0,9

0

Scope 3

141*

121

Scope 3

10 529**

15 609

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier***:

1, 3, 5, 6, 7, 8, 15

1, 3, 5, 6, 7, 8, 15

*Utslipp fra egen drift, kategori 1, 3, 5, 6, 7, 8.

**Inkludert finansierte utslipp, kat. 15, fra fonds – og direkteportefølje.

***Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2025: Begrense klimagassutslipp fra egen drift pr. ansatt (Scope 2 og 3). Akkumulerte unngåtte utslipp fra dagens portefølje på 1,5 mill. tonn CO₂*.

2030: Redusere klimagassutslipp fra egen drift med 50 pst. pr. ansatt sammenlignet med 2022 (scope 2 og 3). Akkumulerte unngåtte utslipp fra dagens portefølje på 7 mill. tonn CO₂*.

2050: Bidratt med vekstkapital til hundrevis av klimateknologiselskap som samlet sett har vært viktige for å realisere et nullutslippsamfunn.

*Beregnet i henhold til Frame-rammeverket for unngåtte utslipp.

Posten Bring AS

Posten Bring er et av Nordens største post- og logistikkonsern. Selskapet posisjonerer seg for langsiktig vekst i logistikksegmentet, særlig innenfor netthandel, gjennom satsing på innovasjon og bærekraft. Posten leverer pakker og brev til privatpersoner i hele Norge. Bring er vårt tilbud til det nordiske markedet. Bring tilbyr løsninger for bedriftskunder i det nordiske markedet og til privatkunder utenfor Norge.

Statens eierskap

Staten er eier i Posten Bring for å opprettholde et landsdekkende tilbud av leveringspliktige posttjenester i Norge. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

Resultatutviklingen i 2024 ble påvirket av et godt prisuttak i et krevende marked med fallende volum innen logistikktjenestene, med unntak av høy vekst innen netthandelsvolum fra Kina i 1. halvår. Omsetningsveksten var 2,4 pst. Tiltakseffekter fra effektiviseringsprogram samt nedgang i B2B-aktiviteter bidro til en kostnadsvekst på kun 1 pst., til tross for høy inflasjon og lønnsvekst. Justert driftsresultat for 2024 ble 906 mill. kroner, 190 mill. kroner bedre enn året før, hovedsakelig på grunn av god kostnadsdisiplin og realisering av om lag 550 mill. kroner i kostnadstiltak. Dette ga en avkastning på egenkapital etter skatt på 4,5 pst., en forbedring på 1,4 pp. fra 2023. Gjennom kostnadsprogrammet FRAM skal det i 2025 realiseres ytterligere effekter, noe som gir gode forutsetninger for videre resultatforbedring.

Konsernets mål er å bli en "ledende nordisk logistikkaktør" med kostnadseffektiv drift som grunnlag for konkurransedyktige marginer. For 2025 er det definert syv operasjonelle mål:

Senke enhetskostnader gjennom standardisering og effektivisering.

Skape fornøyde kunder ved å forbedre prosesser og tjenester.

Organisk vekst i Sverige og Danmark.

Implementere og realisere verdi gjennom KI.

Redusere sykefravær til under bransjenivå.

Redusere utslipp og elektrifisere lastmile i Sverige og Danmark.

Spisset markedsposisjonering og definere fremtidens bærekraftige virksomhetsportefølje.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Ledende nordisk

logistikk aktør

ROIC

7,8 %

7,2 % (6,1)

Margin logistikksegmentet

4,7 %

4,4 % (3,5)

Volumutvikling pakker utlevert i Norge

5 %

3 % (7)

Kundens førstevalg

Leveransekvalitet B2B

95 %

96 % (96)

En drivkraft i omstillingen til et lavutslippssamfunn

Andel kjøretøy på fossilfrie energikilder*

56 %

56,2 % (50,3)

Helsefremmende og inkluderende arbeidsmiljø

Sykefravær

6,7 %

7,2 % (6,7)

Skadefrekvens (H2)

6,1

7,4 (6,4)

Kjønnsbalansen blant lederne skal speile kjønnsbalansen i konsernet

Kvinner i ledelse*

39 %

34 %

*Inkluderer scope 1 (egne kjøretøy) og deler av scope 3 (underleverandører).

**Mål og oppfølging 2024 gjelder ledernivå 1-3.

Statens eierandel: 100 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Pål Wibe (styreleder, 1967, Oslo), Patrik O. Berglund (nestleder, 1982, Oslo), Finn Kinserdal (1960, Vestland), Hege Støre (1969, Oslo), Tina Stiegler (1976, Oslo), Ros-Marie Grusén (1971, utland), Gerd Øiahals*, Lars Nilsen*, Ann Elisabeth Wirgeness*, Tove Gravdal Rundtom*

*Valgt av og blant de ansatte.

Konsernsjef: Petter-Børre Furberg

Hovedkontor: Oslo

Revisor: Deloitte AS

Nettside: www.postenbring.no

Foto: Aksel Jermstad

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

24 972

24 394

Driftsresultat (EBIT)

644

599

Resultat før skatt

326

314

Skattekostnad

58

137

Minoritetsandel

-10

-7

Resultat etter skatt og minoritet

278

185

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

20 363

19 625

- Hvorav kontantbeholdning

2 298

1 947

Sum egenkapital

6 101

5 876

- Hvorav minoriteter

26

47

Sum gjeld og forpliktelser

14 261

13 749

- Hvorav rentebærende gjeld

8 655

8 118

Offentlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Kjøp: Samferdselsdepartementet

1 484

1 268

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

134

125

Utbytteandel

48,2 %

67,6 %

Gj. utbytteandel siste fem år

67,1 %

57,5 %

Utbytte til staten

134

125

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Driftsmargin (EBIT)

2,6 %

2,4 %

Egenkapitalandel

30,0 %

29,9 %

Egenkapitalrentabilitet

4,6 %

3,2 %

Gjennomsnittlig EK-rentabilitet siste fem år

6,9 %

6,0 %

Sysselsatt kapital

14 755

13 794

Rentabilitet sysselsatt kapital

4,4 %

4,3 %

Netto kontantstrøm fra drift

2 524

1 760

Netto kontantstrøm fra investeringer

-1 247

-1 201

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

12 290

12 649

Andel ansatte i Norge

88 %

87 %

Andel kvinner i konsernledelsen

33 %

40 %

Andel kvinner i selskapet totalt

31 %

32 %

Kvinners andel av menns lønn*, Norge

-4,0 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

11,6 %

Ambassadørvilje (skala 0-6)

5,5

Sykefravær (%)

7,2 %

6,7 %

Skadefravær (TRIF/H2)

7,4

6,4

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

36 173

42 746

Operasjonell kontroll: Norbjørn AS**

4 032

3 825

Scope 2 (lokasjonsbasert)

868

3 311

Scope 2 (markedsbasert)

51 785

38 052

Scope 3

341 404

352 583

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier***,****:

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7,15

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7

*Lønnsgap mellom kvinner og menn i avtalt grunnlønn oppgitt i 100 pst. stilling. Indikatoren gir et positivt tall dersom menn tjener mer enn kvinner, og et negativt tall dersom kvinner tjener mer enn menn.

**Det er foretatt en ny vurdering av operasjonell kontroll for fraktskipet Norbjørn AS og konkludert med at det faller inn under kriteriene for operasjonell kontroll pr. ESRS E1. Som følge er utslippene flyttet fra scope 3 oppstrøms transport til en separat linje i scope 1. Regnskapet 2023 er justert tilsvarende.

***Klimaregnskapet ble i 2023 utvidet til å inkludere alle vesentlige kategorier av scope 3 i forbindelse med søknad om oppdaterte klimamål gjennom SBTi. Dette medførte inkludering av kategori 1, 2, 7, 15.

****Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Posten Bring fikk godkjent oppdaterte vitenskapsbaserte klimamål av SBTi i september 2024. Følgende mål ble satt (Basisår 2022);

2030: 85 pst. reduksjon av utslipp fra scope 1 og 2.

30 pst. reduksjon av utslipp fra scope 3.

2040: 90 pst. reduksjon av alle utslipp (netto-null).

Space Norway AS

Space Norway er Nord-Europas største satellittoperatør, og har satellitter i alle baneplan (HEO, LEO og GEO). Selskapet har kompetanse og erfaring med å levere sikre og komplekse systemer og kapasiteter, og har sitt hovedmarked i Europa og de strategisk viktige nordområdene. Virksomheten har en betydelig prosjektportefølje av satellittsystemer, og eier og drifter sjøfiberforbindelse fra det norske fastlandet til Svalbard.

Statens eierskap

Staten er eier i Space Norway for å utvikle, forvalte og eie sikkerhetskritisk romrelatert infrastruktur som dekker viktige, norske samfunnsbehov. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Space Norway AS ble i desember 2023 flyttet fra kategori 2 til kategori 1 (Prop 25 S (2023-2024), Innst. 123 S (2023-2024)).

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

Space Norway har et overordnet mål om at "Space Norway skal være en internasjonal anerkjent kvalitetsleverandør av satellitt-tjenester. Vi skal gripe potensialet i å kombinere nasjonale behov og kommersielle muligheter. Vi har fokus på bærekraft i våre beslutninger".

Etter oppkjøpet av Telenor Satellite i begynnelsen av 2024 og reklassifisering fra kategori 2 til kategori 1 er det gjennomført en omfattende strategiprosess for konsernet i 2024. Styret har godkjent ny strategiplan for 2025–2030. Sentralt i strategien er realisering av konkrete strategiske initiativ for videreutvikling av de posisjoner selskapet allerede har etablert innenfor satellittkommunikasjon, arktiske sjøfiberforbindelser og i tillegg utvikling av helt nye forretningsmuligheter innenfor jordobservasjon. Strategien underbygges av aktiviteter innenfor tverrgående fokusområder som blir viktige for at Space Norway skal kunne ta ut synergier og fungere som et effektivt konsern.

For hvert av initiativene og fokusområdene er det satt konkrete mål (KPI-er) og milepæler. Utad vil fem overordnede konsernmål kommuniseres, disse indikerer strategisk måloppnåelse både finansielt og i et bærekraftsperspektiv.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024

Utvikling av infrastruktur

Balanseført verdi av anleggsmidler i drift og under utvikling i mrd. kr. (*)

5 162

Lønnsomhet

Egenkapitalavkastning (pst. pr. år) (**)

7,5 % (2025-29)

6,2 %

Driftssikkerhet

Oppetid kommunikasjonssatellitter (***)

99,95 % (2025-29)

100 %

Oppetid jordobservasjonssatellitter (****)

97 %

98 %

Oppetid sjøfiber

99.995 %

100 %

Bærekraft

2025: Etablere faktagrunnlag/analyse som muliggjør å sette realistiske og tilstrekkelig ambisiøse mål for fokusområder.

TBD

Ikke tilstrekkelig datagrunnlag/analyse

Medarbeiderengasjement

Arbeidsglede (skala 0-100) (*****)

Forbedring

77

*Definert som sum av balanseført verdi av varige driftsmidler, anlegg under utførelse, goodwill og immatrielle eiendeler

**Årsresultat med normalisert skatt og justert for reversering av nedskrivning/egenkapital (snitt) som rapportert iht. gjeldende regnskapsprinsipper.

***Gjennomsnitt av satellittene Thor 5, Thor 6, Thor 7 og ASBM 1 og 2.

****AIS-satellittene for kystverket.

*****Iht. medarbeiderundersøkelse, målet er forbedring ift foregående år.

Statens eierandel: 100 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Svein Olav Munkeby (styreleder,1967, Trøndelag), Ann-Kari Heier (1966, Agder), Siri Løvlund (1978, Troms), Tore Olaf Rimmereid (1962, Oslo), Ingelin Drøpping (1967, Oslo), Morten Haga Lunde (1960, Akershus), Tom Westby*, Per Atle Våland*

*Valgt av og blant de ansatte.

Konsernsjef: Morten Tengs

Hovedkontor: Oslo

Revisor: Deloitte AS

Nettside: www.spacenorway.com

Illustrasjon: Space Norway AS

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

2 195

1 046

Driftsresultat (EBIT)

480

-200

Resultat før skatt

652

-201

Skattekostnad

39

39

Resultat etter skatt

691

-240

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

8 452

7 697

- Hvorav kontantbeholdning

1 747

3 421

Sum egenkapital

4 690

3 999

Sum gjeld og forpliktelser

3 762

3 698

- Hvorav rentebærende gjeld

851

551

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Driftsmargin (EBIT)

21,9 %

-19,1 %

Egenkapitalandel

55,5 %

52,0 %

Egenkapitalrentabilitet

15,9 %

-19,1 %

Gjennomsnittlig EK-rentabilitet siste fem år

-1,6 %

52,0 %

Netto kontantstrøm fra drift

857

173

Netto kontantstrøm fra investeringer

-2 756

-475

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

172

58

Andel ansatte i Norge

97 %

98 %

Andel kvinner i konsernledelsen

22 %

33 %

Andel kvinner i selskapet totalt

21 %

19 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

83 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

-

Medarbeiderengasjement (0-100)

77

Sykefravær (%)

3,1 %

2,1 %

Skadefravær (H1/LTI)

-

-

Klimagassutslipp

2024*

2023

Scope 1

185

0

Scope 2 (lokasjonsbasert)

128

49

Scope 3

14 069

6 846

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier**:

-

-

*Økningen i utslipp skyldes for scope 1 og 2 i hovedsak oppkjøpet av Telenor Satellite. I scope 3 skyldes økningen flere forhold, a) oppkjøpet av Telenor Satellite, b) og utslipp knyttet til bygging og oppskytningen av ASBM.

**Det arbeides med å analysere og kategorisere scope 3 utslippene. Disse beregnes i hovedsak ut fra spend, med mål om å øke andelen aktivitetsbaserte beregninger over tid.

Klimamål

For å kunne sette realistiske og tilstrekkelig ambisiøse mål, er det behov for å vurdere hva som driver de største utslippene og hva som kreves av innsats og kostnader for å redusere dem. Dette datagrunnlaget skal fremskaffes i 2025.

Statkraft SF

Statkraft er Europas største produsent av fornybar energi og en stor aktør innenfor energihandel i Europa. Tyngdepunktet av Statkrafts virksomhet er i Norge gjennom den norske vannkraftvirksomheten. Selskapet har produksjons- og handelsaktivitet i en rekke andre europeiske land, samt utvalgte markeder i Asia og Sør-Amerika.

Statens eierskap

Staten er eier i Statkraft for å eie norske vannkraftressurser og opprettholde et ledende energiselskap med hovedkontorfunksjoner i Norge. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Statkraft er et viktig selskap i utviklingen av fornybar energi. I lys av statens begrunnelse som eier og at Statkraft er et heleid statlig selskap, er staten som eier særlig opptatt av at selskapet i sine vekstplaner fremover vurderer og balanserer risiko, blant annet med hensyn til krevende markeder, på en hensiktsmessig måte.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

I 2024 hadde Statkraft stabil drift, rekordsterk energidisponering og solid verdiskaping fra sine markedsaktiviteter. Ser man bort fra årene under energikrisen, med ekstreme markeder og eksepsjonelle resultater mellom 2021 og 2023, er selskapets underliggende resultater i 2024 de sterkeste noensinne. Underliggende driftsresultat var på 26,5 mrd. kroner, ned fra 41,4 mrd. kroner i 2023.

Sikker og effektiv drift av selskapets vannkraftverk er kjernen i Statkrafts virksomhet. Selskapet legger stor vekt på å disponere vannet i sine magasiner slik at så mye som mulig av produksjonen skjer når behovet er størst. Dette måles i oppnådd pris i spotmarkedet. Statkraft oppnådde en pris på sin vannkraftproduksjon som ligger 12,6 pst. over gjennomsnittlige markedspriser, vesentlig over selskapets mål.

Statkraft er Europas største leverandør av fornybar kraft. Ved utgangen av 2024 hadde selskapet en installert kapasitet på 19,5 GW, det høyeste i selskapets historie og en økning på 10 pst. fra 2023. Selskapets vekstrate var på 0,5 GW, betydelig lavere enn sitt mål om en årlig vekstrate på 2-2,5 GW i utviklet kapasitet fra og med 2026. Oppkjøp førte imidlertid til en vekst i kapasiteten på 1,2 GW, hovedsakelig innen sol- og vindkraft.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Forhindre korrupsjon og uetisk opptreden innenfor alle aktiviteter

Måltall

Ingen bekreftede økonomiske kriminalitetshendelser

0 (0)

Levere solid avkastning på investeringer

ROACE

> 12 %

15 % (29)

Effektiv drift av energiressursene i den nordiske vannkraftporteføljen

Realiserte priser sammenlignet med markedspris

> 3,5 % høyere realiserte priser enn gjennomsnittlig markedspris

12,6 % (9,9)

Øke kapasiteten innenfor fornybar energi (vann-, vind- og solkraft)

Ny kapasitet (GW)

Årlig vekstrate på 2-2,5 GW i 2026

0,5 GW (1,3)

Økt mangfold når det gjelder bakgrunn, kompetanse og kjønn i hele selskapet

Antall kvinner i lederstillinger

Minst 40 % av hvert kjønn i alle lederstillinger innen 2030

29 % (29)

Statens eierandel: 100 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Alexandra Bech Gjørv (styreleder, 1965, Oslo), Ingerlise Arntsen (nestleder, 1966, Vestland), Lars Røsæg (1982, Akershus), Kristin Halvorsen (1960, Oslo), Mikael Lundin (1966, utland), Pål Erik Sjåtil (1972, Oslo), Marte Lind*, Lars Mathisen*, Thorbjørn Holøs*

*Valgt av og blant de ansatte.

Konsernsjef: Birgitte Ringstad Vartdal

Hovedkontor: Oslo

Revisor: PwC AS

Nettside: www.statkraft.no

Foto: Jan Helmer Olsen

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Netto driftsinntekter

57 164

70 122

Driftsresultat (EBIT)

24 651

48 515

Resultat før skatt

20 619

50 982

Skattekostnad

13 748

24 927

Minoritetsandel

367

616

Resultat etter skatt og minoritet

7 028

25 439

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

327 663

318 250

- Hvorav kontantbeholdning

30 990

44 582

Sum egenkapital

147 012

144 578

- Hvorav minoriteter

5 826

4 379

Sum gjeld og forpliktelser

180 650

173 671

- Hvorav rentebærende gjeld

83 738

61 724

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

8 752

13 029

Utbytteandel

125 %

51,2 %

Gj. utbytteandel siste fem år

83,2 %

69,4 %

Utbytte til staten

8 752

13 029

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Driftsmargin (EBIT)

43,1 %

69,2 %

Egenkapitalandel

44,9 %

45,4 %

Egenkapitalrentabilitet

4,8 %

19,3 %

Gjennomsnittlig EK-rentabilitet siste fem år

13,8 %

14,3 %

Sysselsatt kapital

182 800

206 302

Rentabilitet sysselsatt kapital

12,7 %

25,6 %

Netto kontantstrøm fra drift

8 054

7 913

Netto kontantstrøm fra investeringer

-23 682

-14 325

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

6 915

6 199

Andel ansatte i Norge

47 %

47 %

Andel kvinner i konsernledelsen

50 %

50 %

Andel kvinner i selskapet totalt

30 %

30 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

88,2 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

6,4 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

3,0 %

2,8 %

Skadefravær (H2/TRIF)

3,0

3,4

Klimagassutslipp*

2024

2023

Scope 1**

1 113 058

889 360

Scope 2 (lokasjonsbasert)

151 147

155 300

Scope 2 (markedsbasert)

1 078

69

Scope 3***

4 436 208

791 276

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier****:

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 9, 11, 12, 15

1, 2, 3, 6, 7, 15

*Grunnet endringer i rapporteringsmetoder og -omfang er ikke tallene for 2024 sammenlignbare med tall for 2023.

**Økningen i scope 1 skyldes primært økt produksjon av gasskraft og inkludering av utslipp fra biomasseanlegg.

***Økningen skyldes blant annet mer komplett rapportering for alle kategorier, samt inkludering av seks nye scope 3 kategorier. For mer informasjon se selskapets årsrapport.

****Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Statkrafts ambisjon er å nå netto null klimagassutslipp innen 2040 for scope 1, 2 og 3, uten bruk av kreditter.

I 2024 oppdaterte Statkraft sin bærekraftstrategi med et definert veikart for klima og sirkularitet, inkludert mål og viktigste tiltak frem mot 2030.

Veikartet inkluderer et oppdatert strategisk konsernmål om å holde klimagassintensiten (scope 1 og 2 markedsbasert) for kraftproduksjon under 20 g CO₂ek/ kWh i 2030. Tallet var i 2024 på 14,7 g CO₂ek/kWh.

Telenor ASA

Telenor er en ledende leverandør av teknologidrevne kommunikasjonstjenester med over 200 millioner mobilabonnenter i Norden og Asia. Selskapet ble etablert ved omdanning av Televerket til aksjeselskap i 1994. Telenor er notert på Oslo Børs.

Statens eierskap

Staten er eier i Telenor for å opprettholde et ledende telekommunikasjonsselskap med hovedkontorfunksjoner i Norge samt å ha kontroll med samfunnskritisk kommunikasjonsinfrastruktur. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

Digitalisering av samfunnet er en av de viktigste globale megatrendene, noe som bidrar til fortsatt verdiskaping for Telenor. I mars startet Telenors felleseide datasenterselskap Skygard byggingen av sitt første sikre og bærekraftige datasenter. I juni etablerte Telenor sitt nye sikkerhetsselskap Telenor Cyberdefence.

Sammenslåingen av Telenors sørøstasiatiske virksomheter i Thailand og Malaysia krever betydelig arbeid for å realisere synergipotensialer. Kombinert med investeringer i Norden for å støtte langsiktig vekst og effektivitet, har dette ført til at utbytte ikke dekkes fullt ut av fri kontantstrøm i perioden 2022-2024. Selskapet har oppnådd en fri kontantstrøm som overgår det som ble kommunisert til markedet i 2024. Et sentralt element i Telenors strategi og finansielle ambisjon er at fri kontantstrøm før M&A vil gå tilbake til å dekke utbytte innen 2025 og støtte år-til-år vekst i nominelt utbytte pr. aksje.

Telenor har satt klare mål for utslippsreduksjoner både for seg selv og sine leverandører, og har tro på at deres tjenester kan muliggjøre miljømessige forbedringer hos partnere og kunder.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024*

Resultat 2024 (2023)

Lav ensifret organisk vekst i tjenesteinntekter i Norden

Tjenesteinntekter i Norden (organisk vekst, dvs. justert for valutaeffekter og oppkjøp og avgang av virksomheter)

3-4 %

3,6 % (3,4)

Middels ensifret organisk vekst i EBITDA i Norden

Organisk vekst i EBITDA i Norden (organisk vekst, dvs. justert for valutaeffekter og oppkjøp og avgang av virksomheter)

Omtrent 6 %

5,7 % (3,7)

Capex/Sales omtrent 14 %

[Investeringer i Norden eksklusive lisenser og frekvenser] / driftsinntekter i Norden (%)

< 17 %

17,1 % (16,7)

Lav til middels ensifret organisk vekst i tjenesteinntekter Group

[Investeringer i Group eksklusive lisenser og frekvenser] / driftsinntekter i Group

Fri kontantstrøm før M&A omkring 13 mrd.kr.

Fri kontantstrøm før M&A.

Telenor Pakistan inkludert i Outlook for 2025.

Nytt spektrum og potensielle poster knyttet til tidligere års aktiviteter (f.eks. krav, forsinkede betalinger i Bangladesh, skatterefusjoner) er ikke inkludert i Outlook

9,5 - 10 mrd. kr

11,4 mrd. kr. (9,5)

Redusere scope 1 og 2 utslipp med 64 % innen 2030, med 2019 som basisår

-30 %

-37 % (-17)

Tilby opplæring i digitale ferdigheter til 6 millioner innen utgangen av 2025

N/A

8 175 456

(1 087 608)

*Justerte finansielle mål fra Q3 2024.

Statens eierandel: 53,97 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Jens Petter Olsen (styreleder, 1961, Oslo), Gyrid

Skalleberg Ingerø (nestleder, 1967, Oslo), Ottar Ertzeid (1965, Oslo), Jan Geldmacher (1962, utland), Nina Bjornstad (1972, Innlandet), Pieter Cornelis Knook (1958, utland), Grethe Bergly (1962, Oslo), Sune Jakobsson*, Esben Smistad*, Irene Vold* *Valgt av og blant de ansatte.

Konsernsjef: Benedicte Schilbred Fasmer

Hovedkontor: Oslo

Revisor: Ernst & Young AS

Nettside: www.telenor.com

Foto: Telenor ASA

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

79 928

80 452

Driftsresultat (EBIT)

18 623

16 964

Resultat før skatt

24 094

1 097

Skattekostnad

3,725

4 332

Minoritetsandel

1 773

1 646

Resultat etter skatt og minoritet

18 336

13 734

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

228 808

218 376

- Hvorav kontantbeholdning

10 380

19 556

Sum egenkapital

81 772

70 434

- Hvorav minoriteter

5 917

5 951

Sum gjeld og forpliktelser

147 036

147 942

- Hvorav rentebærende gjeld

101 621

104 782

Verdier og utbytte

2024

2023

Markedsverdi ved årsslutt

173 644

163 177

Markedsverdi statens eierandel ved årsslutt

93 707

88 059

Utbytte for regnskapsåret

13 083

13 017

Utbytteandel

71,4 %

94,8 %

Gj. utbytteandel siste fem år

108 %

125 %

Utbytte til staten

7 099

7 099

Avkastning siste år

17,0 %

37,5 %

Gj. avkastning siste fem år

2,8 %

-0,7 %

Utdeling til staten i forbindelse med

innløsing og sletting av aksjer

1 894

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

165 969

104 853

Driftsmargin (EBIT)

23,3 %

21,1 %

Egenkapitalandel

35,7 %

32,3 %

Netto kontantstrøm fra drift

31 481

29 120

Netto kontantstrøm fra investeringer

-11 486

-18 297

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

11 331

10 900

Andel ansatte i Norge

35 %

37 %

Andel kvinner i konsernledelsen

43 %

38 %

Andel kvinner i selskapet totalt

30 %

32 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

83 %

38 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

14 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

2,5 %

2,5 %

Skadefravær (H1/LTI)

0,5

0,5

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

101 755

89 688

Scope 2 (lokasjonsbasert)

471 457

453 150

Scope 2 (markedsbasert)

249 114

374 783

Scope 3

1 012 703

1 158 699

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 11, 12, 15

1, 2, 3, 4, 6, 7, 11, 12, 15

*Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Telenors klimamål for scope 1,2 og 3 er validert av SBTi som vitenskapsbaserte klimamål.

2025: 66 pst. av innkjøp skal være fra leverandører som har satt vitenskapsbaserte klimamål.

100 pst. av Telenors investeringer (kun True Corporation og CelcomDigi) setter sine egne vitenskapsbaserte klimamål.

2030: Redusere scope 1 og 2 utslipp med 64 pst., med 2019 som basisår.

2045: Redusere utslipp med minst 90 pst. på tvers av scope 1, 2 og 3 og nøytralisere eventuelle restutslipp.

Vygruppen AS

Statens eierskap

Staten er eier i Vy for å ha en leverandør som kan møte statens behov for transport av personer og gods på jernbane. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

For persontogtrafikk som omfattes av forhandlingene med Jernbanedirektoratet om direktetildeling av trafikkavtaler for Østlandet, er statens mål som eier bærekraftig og mest mulig effektiv oppnåelse av sektorpolitiske mål.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

Vys visjon er å gjøre det enkelt å velge miljøvennlig. Målet er å vokse ved at flere velger bærekraftige reiser og godstransport på bane, og høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

For å oppfylle visjonen og nå målene, arbeider selskapet innenfor fire hovedområder:

Gode kundeopplevelser hver dag.

Bransjeledende innovasjon.

Effektive og pålitelige i alt selskapet gjør.

Engasjerte og kundeorienterte medarbeidere.

En streng vinter med krevende værforhold og utfordrende kjøreforhold påvirket kvaliteten på tilbudet både for buss og tog, og medførte mer krevende drift enn tilsvarende vintersesong forrige år. Utviklingen i inntekter og resultater på starten av året ble preget av dette. Antall reisende med kollektivtilbudene i tog og buss har økt. Sammenlignet med fjoråret økte antall reiser med persontog i Norge med 2,5 pst. og med buss med 5,3 pst. Kundetilfredshetsmålet ble nådd for kommersiell buss, mens oppnåelsen for persontog gikk noe ned sammenlignet med fjoråret.Totalpunktligheten for persontog var på 86,8 pst., som er 4 prosentpoeng lavere enn mål og 1,2 prosentpoeng lavere enn fjoråret. Operatøravhengig punktlighet endte på 98,1 pst., noe lavere enn målet på 98,6 pst.

Det har vært et meget utfordrende år for gods på bane med stengte banestrekninger og lavere tilgjengelighet på infrastrukturen, som har gitt betydelige tap for gods på bane. Vy vil fremover ha fokus på lønnsomheten i selskapets godvirksomhet og på å sikre rammebetingelser for en langsiktig bærekraftig forretning.

Flytoget AS inngår fra 1. april som et datterselskap i Vy. Målet for sammenslåingen er å skape et sterkt persontogselskap for fremtiden.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Høy punktlighet

persontog

Punktlighet %

≥ 90,8 %

86,8 % (88,0)

Lavt sykefravær

Sykefravær %

≤ 7,6 %

7,9 % (8,2)

Vekst i antall reiser persontog Norge (for sammenlignbar virksomhet)

Vekst % sammenlignet med fjoråret

≥ 5,0 %

2,5 % (16)

Kundetilfredshet

persontog Norge

Indeks

≥ 80

76 (78)

Kundetilfredshet

kommersiell buss

Indeks

≥ 82

82 (81)

Andel busser på fornybart drivstoff (biodiesel, HVO, biogass og elektrisistet)

Andel i %

≥ 48 %

48 % (48)

Høyest mulig avkastning over tid

Avkastning på bokført EK i %

≥ 2,3 %

-3,5 % (1,5 %)

Statens eierandel: 100 pst.

Samferdselsdepartementet

Styret*: Ingvald Løyning (styreleder, 1956, Rogaland), Geir Inge Stokke (nestleder, 1966, Oslo), Espen Almlid (1978, Innlandet), Dina Elverum Aune (1964, Trøndelag), Marianne Ødegaard Ribe (1968, Oslo), Petter Louis Pettersen**, Ove Sindre Lund**, Line Steinseth**

*Styret ble valgt på generalforsamling 31. mars 2025.

**Valgt av og blant de ansatte.

Konsernsjef: Gro Bakstad

Hovedkontor: Oslo

Revisor: Deloitte AS

Nettside: www.vy.no

Foto: Mads Kristiansen

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

19 359

19 063

Driftsresultat (EBIT)

493

378

Resultat før skatt

-131

79

Skattekostnad

19

-26

Resultat etter skatt og minoritet

-112

53

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

23 067

22 134

Sum egenkapital

3 576

3 296

Sum gjeld og forpliktelser

19 491

18 838

- Hvorav rentebærende gjeld

14 612

13 805

Offentlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Kjøp: persontransporttjenester, Jernbanedirektoratet

3 088

3 560

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

26,5

Utbytteandel

0 %

50,0 %

Gj. utbytteandel siste fem år

25,1 %

20,1 %

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Driftsmargin (EBIT)

2,6 %

2,0 %

Egenkapitalandel

15,5 %

14,9 %

Egenkapitalrentabilitet

-3,3 %

1,5 %

Gjennomsnittlig EK-rentabilitet siste fem år

-9,0 %

-6,0 %

Resultatandel fra tilknyttede selskaper

41

12

Sysselsatt kapital

17 645

14 098

Rentabilitet sysselsatt kapital

3,1 %

3,0 %

Netto kontantstrøm fra drift

1 988

2 176

Netto kontantstrøm fra investeringer

55

-451

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

12 035

11643

Andel ansatte i Norge

80 %

85 %

Andel kvinner i konsernledelsen

50 %

56 %

Andel kvinner i selskapet totalt

17 %

17 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

105 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

4,5 %

Medarbeiderengasjement (0-100)

73

Sykefravær (%)

7,9 %

8,2 %

Skadefravær (H1/LTI)

8,9

7,0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

121 423

125 485

Scope 2 (lokasjonsbasert)

12 105

14 101

Scope 2 (markedsbasert)

29 811

32 398

Scope 3

110 812

116 725

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 15

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8

*Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Vy har satt absolutte mål i tråd med Parisavtalen med basisår 2023. De vitenskapsbaserte målene er sendt inn til verifisering av SBTi.

2030: Kutte 42 pst. (scope 1 og 2) av direkte utslipp og 25 pst. av indirekte utslipp (scope 3).

2050: Kutte 90 pst. av totale utslipp (scope 1-3).

Vy har også satt et ambisiøst mål om å spare samfunnet for utslippet av én million tonn CO₂e i år 2025 (scope 4) ved å frakte flere passasjerer og mer gods på skinner.

Yara International ASA

Vygruppen (Vy) er et transportkonsern med virksomhet i Norge og Sverige. Virksomheten består av persontog, gods på bane og buss samt virksomhet som står i naturlig sammenheng med dette. Selskapet ble skilt ut fra staten i 1996 og har vært organisert som statsaksjeselskap siden 2002.

Yara International (Yara) er et ledende globalt gjødselselskap og verdens største distributør av ammoniakk. Selskapet leverer løsninger til landbruk, industrielle formål og hydrogenøkonomien. Yara er notert på Oslo Børs.

Statens eierskap

Staten er eier i Yara for å opprettholde et ledende industriselskap med hovedkontorfunksjoner i Norge. Statens mål som eier er høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Måloppnåelse 2024 og strategiske prioriteringer

I 2024 leverte Yara sterk underliggende drift med sterke produksjonstall og rekordlav skadeforekomst. Som en konsekvens av at resultater og avkastning ikke har vært tilfredsstillende etter de siste årenes volatilitet, har Yara i 2024 justert prioritieringene til å fokusere på kjernevirksomhet og forretningsområder med høyest avkastning, samt lønnsomme vekstprosjekter. Dette innebærer reduserte kostnader, strengere kapitaldisiplin samt en gjennomgang av fabrikk- og markedsporteføljen. Kombinert med bedre markedsutsikter gjør dette at Yara er godt posisjonert for å øke lønnsomheten og underliggende kontantstrøm.

Som integrert nitrogenprodusent med et globalt fotavtrykk har Yara et unikt konkurransefortrinn. Dette gir Yara skala, fleksibilitet og valgmuligheter for hvordan optimalisere driften, inkludert produksjon og salg av ammoniakk, noe som igjen gir et godt utgangspunkt for lønnsom avkarbonisering. Med et spisset strategisk fokus og økende etterspørsel etter lavkarbonløsninger, er Yara godt rigget for økt verdiskaping og avkastning fremover.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Jobbe mot null ulykker

TRI (pr. mill. arbeidstimer)

< 1,1

0,9 (1,1)

Kapitalavkastning > 10 % gjennom syklusen

Kapitalavkastning (ROIC)

> 10 %

5 % (2,9)

Ansatteengasjement (øvre kvartil)

Indeks

Øvre kvartil (over 82 i 2024)

76 (77)

Mangfold og inkludering (øvre kvartil)

Indeks

Øvre kvartil (over 75 i 2024)

75 (75)

Ambisjon om å være klimanøytral innen 2050

Tonn CO₂e/tonn nitrogen produsert, fra 2018 nivå

-10 % innen 2025 (2,7)

2,8 (3,0)

Redusere scope 1 og scope 2 utslipp

Tonn Mt CO₂e, fra 2019 nivå

-30 % innen 2030

-13 % (-16)

Statens eierandel: 36,21 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Trond Berger (styreleder, 1957, Akershus), Jannicke Hilland (nestleder, 1967, Vestland), Tove Feld (1964, utland), John G. Thuestad (1960, Akershus), Therese Log Bergjord (1965, Rogaland), Harald Thorstein (1979, utland), Tina Lawton (1967, utland), Rune Bratteberg*, Ragnhild Flesland Høimyr*, Eva Safrine Aspvik*, Geir O. Sundbø*

*Valgt av og blant de ansatte.

Konsernsjef: Svein Tore Holsether

Hovedkontor: Oslo

Revisor: Deloitte AS

Nettside: www.yara.com

Foto: Yara International ASA

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

148 988

163 869

Driftsresultat (EBIT)

7 370

4 131

Resultat før skatt

1 934

2 018

Skattekostnad

-1 773

-1 437

Minoritetsandel

21,5

63

Resultat etter skatt og minoritet

140

518

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

161 085

163 033

- Hvorav kontantbeholdning

3 406

5 483

Sum egenkapital

75 235

77 005

- Hvorav minoriteter

172

183

Sum gjeld og forpliktelser

85 850

86 028

- Hvorav rentebærende gjeld

38 450

38 665

Verdier og utbytte

2024

2023

Markedsverdi ved årsslutt

76 621

92 007

Markedsverdi statens eierandel ved årsslutt

27 746

33 317

Utbytte for regnskapsåret

1 274

1 274

Utbytteandel

912 %

251 %

Gj. utbytteandel siste fem år

330 %

61,0 %

Utbytte til staten

461

461

Avkastning siste år

-15,4 %

-3,9 %

Gj. avkastning siste fem år

4,7 %

10,6 %

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

113 686

115 670

Driftsmargin (EBIT)

4,9 %

2,0 %

Egenkapitalandel

46,7 %

47,2 %

Netto kontantstrøm fra drift

13 816

24 172

Netto kontantstrøm fra investeringer

-11 603

-12 646

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

16 967

18 000

Andel ansatte i Norge

9 %

9 %

Andel kvinner i konsernledelsen

50 %

50 %

Andel kvinner i selskapet totalt

28 %

27 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

98 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

11,3 %

Medarbeiderengasjementsindeks (%)

76 %

Sykefravær Norge (%)

5,1 %

3,2 %

Skadefravær (TRIF/H2)*

0,9

1,1

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

14,9 mill.

14,4 mill.

Scope 2 (lokasjonsbasert)

1,0 mill.

0,8 mill.

Scope 2 (markedsbasert)

1,4 mill.

1,1 mill.

Scope 3

42,6 mill.

42,8 mill.

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier**:

1, 3, 4, 9, 11

1, 3, 4, 9, 11

*TRI: Antall arbeidsrelaterte personskader pr. million arbeidstimer, inkludert entreprenører.

**Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2025: Redusere utslippsintensitet (tonn CO₂e pr. tonn nitrogen) i egenproduserte produkter med 10 pst. sammenlignet med 2018 (scope 1 og 2).

2030: Redusere absolutte utslipp (tonn CO₂e) med 30 pst. fra en 2019 baseline (scope 1 og 2).

Redusere absolutte utslipp fra bruk av solgte produkter (Scope 3, kat. 11) med 11,1 pst. sammenlignet med 2021.

2050: Ambisjon om å være klimanøytrale.

Kategori 2 Mål om bærekraftig og mest mulig effektiv oppnåelse av sektorpolitiske mål

I denne kategorien inngår selskapene der staten som eier har mål om bærekraftig og mest mulig effektiv oppnåelse av sektorpolitiske mål. Hvorfor staten er eier og statens mål som eier i hvert selskap fremgår av selskapssidene. Selskapene i kategori 2 opererer primært ikke i konkurranse med andre. Enkelte av selskapene kan imidlertid ha noe virksomhet hvor de opererer i konkurranse med andre. I slike tilfeller har staten som eier normalt mål om høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer til denne begrensede delen av selskapets virksomhet.

Andøya Space AS

Andøya Space leverer tjenester relatert til rom- og atmosfæreforskning, miljøovervåkning samt teknologitesting og -verifisering. Videre bidrar selskapet til kunnskapsoppbygging og interesse for disse områdene. Konsernet er i ferd med å etablere en romhavn for oppskyting av småsatellitter på Andøya. Det norske forsvaret er en betydelig kunde av Andøya Space for aktiviteter knyttet til test og øvingsvirksomhet med missiler og andre avanserte våpensystemer.

Statens eierskap

Staten er eier i Andøya Space for å ha nasjonal kontroll med oppskytingsbase for småsatellitter og testfasiliteter for Forsvaret og norsk forsvarsindustri, samt å legge til rette for at norsk næringsliv, forskning og forvaltning har god tilgang til infrastruktur for teknologitesting og naturvitenskaplig forskning og formidling. Statens mål som eier, for den delen av virksomheten som finansieres gjennom grunnbevilgning over statsbudsjettet og gjennom den internasjonale EASP-avtalen, er effektiv drift og styrket norsk teknologisk og naturvitenskaplig kompetanse. For virksomhet i konkurranse med andre er statens mål som eier høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Mål og strategiske prioriteringer

Andøya Space skal være et bærekraftig og lønnsomt konsern som utfører operative oppdrag av høy kvalitet for aktører innen space og defence, med vekt på launch-tjenester og datafangst, samt undervisning og andre tilhørende tjenester. Dette innebærer:

å ha den mest attraktive oppskytningstjenesten for småsatellitter i polar og solsynkron bane fra europeisk jord for både kommersielle og militære oppskytninger,

å ha Europas ledende skyte- og testfelt for missilteknologi og for luft- og marine- øvelser, samt rollen som tilrettelegger for tilhørende kundeaktivitet,

å ta en ledende rolle i etableringen av et militært dronesenter i nordområdene,

å være Europas ledende oppskytningstjeneste for vitenskapelige sonderaketter,

samt være en foretrukket leverandør av opplæring og undervisning av høy kvalitet, rettet mot grunnopplæringen for KD/Udir, space, droner og konsern.

Andøya Space har mål om at konsernet skal kunne oppnå en samlet omsetning på minst 500 mill. kroner innen 2028, som innebærer årlig gjennomsnittlig omsetningsvekst på 20 pst. og lønnsomhet på minst 15 pst. av driftsresultat før avskrivning (EBITDA) på konsernbasis. I tillegg skal konsernet nå de statlige sektorpoliske målene, innenfor statens krav om nasjonal kontroll med oppskytingsbase for småsatellitter og testfasiliteter for Forsvaret og norsk forsvarsindustri, samt å legge til rette for at norsk næringsliv, forskning og forvaltning har god tilgang til infrastruktur for teknologitesting og naturvitenskaplig forskning og formidling.

Oppnåelse av statens mål

Konsernet gjennomførte totalt syv operative kampanjer for Forsvaret, tre operative vitenskapelige rakettkampanjer og seks studentkampanjer i 2024, samt 542 måletimer med RMR lidar (måling av vind + temperatur i mildere atmosfære), døgnkontinuerlige målinger med radarer og andre instrumenter og hadde 9 245 deltakere på grunnbevilgningsfinansierte undervisningsaktiviteter. Av ti nøkkelindikatorer for 2024 klarte konsernet å innfri åtte av disse fullt ut, og var nær med å oppnå de to siste. Alle de spesifikke sektorpolitiske nøkkelindikatorene ble oppnådd 100 pst. Det betyr at alt av personell og utstyr var tilgjengelig til kunder til rett tid, undervisningsaktiviteten ble gjennomført som bestilt og de sektorpolitiske kundene ga konsernet en score på 4,8 av 5 mulige, som er godt over minimumsmålet på 4,0.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Range readiness EASP-oppdrag

Antall dager EASP-kunder blir forsinket pga. nedetid

0 dager pr. år

0 (0)

Høy undervisningsaktivitet

Antall kursdeltakere som finansieres over grunnbevilgning

Minst 5 000 kursdeltakere

9 245 (10 199)

Effektiv drift

Høy omsetningsvekst, konsern

Omsetning siste kalenderår

≥ 20 %

24,5 %

Godt driftsresultat

EBITDA

≥ 10 %

18,2 % (11,1)

Statens eierandel: 90 pst.

Nærings- og fiskeridepartmentet

Styret: Ragnvald Rasmus Sunde (styreleder, 1960, Oslo), Stine Ramstad Westby (nestleder, 1970, Akershus), Bjørge Aase (1963, Vestland), Marianne Abeler (1968, Troms), Even Aas (1961, Oslo), Heidi Nag Flikka (1975, Agder), Trond Hegrestad (1966, Buskerud), Tony Klæboe*, Pamela Santana*

*Valgt av og blant de ansatte..

Administrerende direktør: Ketil Olsen

Hovedkontor: Andøy

Revisor: Ernst & Young AS

Nettside: www.andoyaspace.no

Foto: Andøya Space AS

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

257

222

Driftsresultat (EBIT)

28,7

7,5

Skattekostnad

3,7

8,7

Resultat etter skatt og minoritet

24

-1,3

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

912

810

- Hvorav kontantbeholdning

28,9

16,1

Sum egenkapital

351

293

Sum gjeld og forpliktelser

560

516

- Hvorav rentebærende gjeld

503

418

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Kunnskapsdepartementet

17

18

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Gj. utbytteandel siste fem år

0 %

0 %

Kapitalinnskudd fra staten

28

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

854

711

Driftsmargin (EBIT)

11,1 %

3,4 %

Egenkapitalandel

38,5 %

36,2 %

Netto kontantstrøm fra drift

15,6

20

Netto kontantstrøm fra investeringer

-121

-253

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

179

166

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

12,5 %

22 %

Andel kvinner i selskapet totalt

31 %

33 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

97 %

94 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

10 %

10 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

4 %

4 %

Skadefravær (dager)

5

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

135

35

Scope 2 (lokasjonsbasert)*

39

396

Scope 3

2 685

3 103

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier**:

1, 2, 3, 5, 6, 7

1,2,5,6,7

*Nedgangen i scope 2 skyldes at det i 2024 ble kjøpt opprinnelsesgarantier for elektrisitetsforbruket.

**Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Overordnet mål: minimere utslipp så mye som mulig og kompensere der hvor det ikke blir tilstrekkelig reduksjoner.

Andøya Space har i 2023 og 2024 arbeidet med å identifisere og måle utslipp som grunnlag for å sette vitenskapsbaserte klimamål. Resultatene blir presentert i Klimarapporten som kommer våren 2025.

Avinor AS

Avinor eier, driver og utvikler et landsomfattende nett av lufthavner for sivil luftfart og en samlet flysikringstjeneste for både sivil og militær luftfart. Virksomheten omfatter 43 lufthavner i Norge, inkludert kontrolltårn, kontrollsentraler og annen teknisk infrastruktur for flynavigasjon. I tillegg har Avinor kommersielle inntekter fra servicetilbud i tilknytning til lufthavnene. Selskapet ble etablert i 2003 ved omdanning av forvaltningsbedriften Luftfartsverket.

Statens eierskap

Staten er eier i Avinor for å ivareta drift og utvikling av et landsomfattende nett av lufthavner samt sivil og militær flysikringsvirksomhet. Statens mål som eier er kostnadseffektiv og sikker drift og utvikling av statlige lufthavner og flysikringsvirksomhet.

Mål og strategiske prioriteringer

Avinor har vedtatt en konsernstrategi for å sikre at samfunnsoppdraget løses på en bærekraftig, effektiv og fremtidsrettet måte i tråd med sektorpolitiske målsettinger. Strategien har en tidshorisont mot 2030, og målsetningen er å styrke og tydeliggjøre viktige dimensjoner i arbeidet mot en fossilfri luftfart i 2050. Strategien oppsummeres i seks strategiske prioriteringer, som er å:

drifte sikkert, stabilt og kostnadseffektivt med en risikobasert tilnærming,

være en aktiv pådriver og tilrettelegger for fossilfri luftfart,

utvikle et attraktivt lufthavnnettverk og bygge inntekter,

gjennom økt produktivitet skape merverdi for kunder og samfunn,

være teknologidrevet for en fremtidsrettet luftfart,

være en attraktiv arbeidsplass og effektiv organisasjon.

Oppnåelse av statens mål

Høy forutsigbarhet for passasjerer og høyt sikkerhetsnivå er langsiktige mål for konsernets sektorpolitiske måloppnåelse. Punktlighet, regularitet, alvorlige luftfartshendelser og luftfartsulykker benyttes som måleparametere. De siste fem årene har regulariteten i hovedsak blitt oppnådd, mens punktligheten har vært noe under målsetningen. I løpet av 2024 har det vært én alvorlig luftfartshendelse. Mål på effektiv drift er operasjonalisert som høyest mulig avkastning på investert kapital med et avkastningskrav på 6,09 pst. Avinor har siden utbruddet av koronapandemien i mars 2020 vært i en krevende økonomisk situasjon. Redusert trafikkvolum og underregulerte trafikkavgifter har medført at avkastningskravet ikke har blitt oppnådd i etterfølgende perioder. Avinor har i de senere årene vært i tett dialog med staten om ulike tiltak som kan sikre en bærekraftig langsiktig inntjening.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Høy forutsigbarhet for passasjerer

Regularitet

> 98 %

98 % (99)

Punktlighet

> 88 %

84 % (83)

Høyt sikkerhetsnivå

Alvorlige luftfartshendelser

0

1 (1)

Luftfartsulykker med/uten personskade

0

0 (0)

Effektiv drift

Høyest mulig avkastning innenfor de sektorpolitiske rammene

Avkastning investert kapital

6,09 %

3,29 % (2,66)

Statens eierandel: 100 pst.

Samferdselsdepartementet

Styret: Tone Wille (styreleder, 1963, Oslo), Ola H. Strand (nestleder, 1957, Trøndelag), Inger Lise Strøm (1971, Nordland), Rolf Gunnar Roverud (1958, Rogaland), Fridtjof Berents (1972, Oslo), Heidi Anette Sørum*, Mari Halvorsen Sundgot*, Sverre Ivar Elsbak*

*Valgt av og blant de ansatte.

Konsernsjef: Abraham Foss

Hovedkontor: Oslo

Revisor: Ernst & Young AS

Nettside: www.avinor.no

Foto: Jørgen Syversen for Avinor

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

12 110

11 514

Driftsresultat (EBIT)

1 126

1 303

Skattekostnad

74

94

Resultat etter skatt og minoritet

246

304

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

51 537

47 815

- Hvorav kontantbeholdning

4 638

1 423

Sum egenkapital

15 106

13 461

Sum gjeld og forpliktelser

36 431

34 353

- Hvorav rentebærende gjeld

28 157

24 556

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Regulerte luftfartsavgifter

5 754

5 401

Tilskudd: Samferdselsdepartementet (til bygging av nye lufthavner)

2 305

1 075

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

43 263

38 017

Driftsmargin (EBIT)

9,3 %

11,3 %

Egenkapitalandel

29,3 %

28,2 %

Netto kontantstrøm fra drift

3 472

3 354

Netto kontantstrøm fra investeringer

-2 650

-2 800

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

3 067

2 870

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i konsernledelsen

20 %

22 %

Andel kvinner i selskapet totalt

23 %

23 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

-

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

3,7 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

4,2 %

4,6 %

Skadefravær (H1/LTI)

2,1

2,4

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

5 693

5 689

Scope 2 (lokasjonsbasert)

5 418

6 887

Scope 2 (markedsbasert)

136 485

113 768

Scope 3

471 368

418 348

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

1, 2, 3, 4, 5 ,6, 7, 11, 13

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 11, 13

*Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2028: 71 pst. av de som er ansvarlige for utslippene knyttet til bruk av solgte produkter (scope 3), har satt vitenskapsbaserte mål.

2030: Redusere absolutte utslipp av klimagasser (GHG) i scope 1 og 2 med 42 pst.* (basisår 2022).

2050: Redusere absolutte utslipp av klimagasser (GHG) i scope 1, 2 og 3 med 90 pst.* (basisår 2022).

Målene er godkjent av SBTi.

*Målet inkluderer utslipp og fjerning av klimagasser knyttet til landbruk og bioenergiressurser.

Bane NOR SF

Bane NOR har ansvaret for planlegging, utbygging, forvaltning, drift og vedlikehold av det nasjonale jernbanenettet, trafikkstyring samt forvaltning og utvikling av jernbaneeiendom. Statsforetaket ble stiftet i 2016 og fikk i 2017 overført største delen av virksomheten til forvaltningsorganet Jernbaneverket. Som forvalter av jernbaneinfrastrukturen ivaretar Bane NOR ansvaret for beredskap i jernbanesektoren. Foretaket har en sentral samfunnssikkerhetsrolle, og er en aktør i totalforsvaret.

Statens eierskap

Staten er eier i Bane NOR for å ivareta forvaltning og utvikling av nasjonal jernbane- infrastruktur og jernbaneeiendom. Statens mål som eier er kostnadseffektiv forvaltning og utvikling av en sikker og tilgjengelig jernbaneinfrastruktur og jernbanerelatert eiendomsvirksomhet, basert på samfunnsøkonomiske lønnsomhetsvurderinger. For den kommersielle eiendomsvirksomheten er statens mål som eier høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Mål og strategiske prioriteringer

Bane NOR skal levere en pålitelig og bærekraftig jernbane for Norge. De sektorpolitiske målene fastslått i Nasjonal transportplan 2025-2036 er også Bane NORs egne mål. For å ivareta samfunnsoppdraget har Bane NOR utarbeidet ny konsernstrategi, som tydeliggjør hva Bane NOR må lykkes med og styrke, nemlig punktlighet, grønt taktskifte, sikkerhet, digitalisering og optimalisering.

Oppnåelse av statens mål

Et av Bane NORs mål er at 90 pst. av persontog og godstog skal være i rute. I 2024 ble det kjørt 460 000 persontog, en økning fra 400 000 i 2022. Punktligheten for persontog endte på 86,1 pst., mens den for godstog var 74,6 pst. Gammel infrastruktur, ekstremvær og kapasitetsbegrensninger påvirker punktligheten negativt.

Bane NOR prioriterte sikkerhet og vedlikehold i 2024, blant annet storsatsing på Bergensbanen, Sørlandsbanen og Hovedbanen med utskifting av kjørestrømanlegg, ras- og skredsikring, utskifting av skinner, sviller og pukk, samt nedlegging av usikrede planoverganger. Målrettet arbeid bidro til å styrke konsernets evne til å ivareta digital sikkerhet, operasjonelt og strategisk. Det pågår flere digitaliseringsprosjekter for å levere en fremtidsrettet jernbane.

Bane NORs innsats i 2024 for å redusere klimagassutslipp og -fotavtrykk omfatter blant annet gjennomføring av et prosjekt som skal gi vitenskapsbaserte klimamål og tiltak for klimagassreduksjon. Eksempler er økt elektrifisering av maskiner og anleggsplasser og ulike tiltak for å unngå eller minimere påvirkning på sårbare arter eller naturtyper.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Nullvisjon for drepte og hardt skadde

Antall omkomne

0

4 (3)

Antall hardt skadde

0

3 (5)

Enklere reisehverdag og økt konkurranseevne for nærlingslivet

Punktlighet alle

persontog

90 %

86,1 % (87,8)

Punktlighet alle godstog

80 %

74,6 % (75,5)

Effektiv drift

Mer for pengene

Kostnadsutvikling

totalportefølje (mrd. kr)*

< 224,4 mrd. kr.

239,7 mrd. kr (224,2)

Virksomhet i konkurranse med andre – Bane NOR Eiendom AS m/datterselskaper

Høyest mulig avkastning over tid

Verdiutvikling + direkte avkastning for eiendomsporteføljen

4,3 %

1,9 % (-4,8)

Konkurransedyktig kundetilfredshet

Kundetilfredshetsskår

spørreundersøkelse

80

75 (76)

*Baseline for kostnadsutvikling er Nasjonal transportplan 2022-2033. Indikatoren viser utvikling i prognose for sluttkostnad for hoveddelen av ny infrastruktur som Bane NOR bygger på oppdrag fra Jernbanedirektoratet. Målet for 2024 tilsvarer indeksjusterte tall fra Nasjonal transportplan 2022-2033.

Statens eierandel: 100 pst.

Samferdselsdepartementet

Styret: Cato Hellesjø (styreleder, 1956, Oslo), Hildegunn Naas-Bibow (nestleder, 1972, Oslo), Adele Norman Pran (1970, Oslo), Eli M. Giske (1964, Akershus), Renate Larsen (1975, Troms), Tore Olaf Rimmereid (1962, Oslo), Ståle Gjersvold (1965, Trøndelag), Bente Langeland Roheim*, Lars Øyvind Sannes*

*Valgt av og blant de ansatte.

Konstituert konsernsjef: Jon-Erik Lunøe

Hovedkontor: Oslo

Revisor: BDO AS

Nettside: www.banenor.no

Foto: Einar Aslaksen

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

18 807

16 983

Driftsresultat (EBIT)

275

-488

Skattekostnad

-39

-22

Resultat etter skatt

573

-90

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

256 596

244 174

- Hvorav kontantbeholdning

4 933

7 065

Sum egenkapital

8 223

7 016

Sum gjeld og forpliktelser

248 373

237 158

- Hvorav rentebærende gjeld

10 052

8 723

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Avgifter

1 445

1 654

Avtaler: Jernbanedirektoratet

25 542

23 187

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

50

Utbytteandel

0 %

0 %

Gj. utbytteandel siste fem år

2,0 %

1,7 %

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

18 275

15 739

Driftsmargin (EBIT)

1,5 %

-2,9 %

Egenkapitalandel

3,0 %

2,9 %

Netto kontantstrøm fra drift

-350

2 948

Netto kontantstrøm fra investeringer

-20 762

-20 510

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

5 302

4 969

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i konsernledelsen

50 %

20 %

Andel kvinner i selskapet totalt

28 %

27 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

91 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

4,2 %

5,9 %

Medarbeiderindeks (1-5)

4,0

4,1

Sykefravær (%)

4,9 %

4,6 %

Skadefravær (H1/LTI)

3,3

2,4

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

9 255

8 869

Scope 2 (lokasjonsbasert)

2 587

2 884

Scope 3

1 031 527

942 329

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier:

1, 2, 3, 4, 6, 8

1, 2, 3, 4, 6, 8

*Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2030: Bane NOR har som mål å redusere direkte og indirekte klimagassutslipp med 50 pst. i 2030 sammenlignet med basisår*. Bane NOR har flere detaljerte klimamål som bidrar til overordnet måloppnåelse**.

Årlig reduksjon i utslippene i anleggsprosjektene knyttet til drivstofforbruk (scope 3).

Årlig reduksjon i utslippene fra drift og vedlikehold knyttet til drivstofforbruk (scope 1 og scope 3).

Årlig reduksjon i energiforbruk og tilhørende klimagassutslipp, fra eiendomsporteføljen (scope 2).

*Dette målet omfatter både scope 1 og scope 3 utslipp, og gjelder primært utslipp som sorterer under innsatsfordelingsforordningen, som følger av forventninger fra staten som eier og er mål i Nasjonal transportplan 2022-2033. Basisår er pr. nå 2022 og 2023 for ulike aktiviteter, grunnet omorganiseringer i sektoren og datakvalitet.

**Bane NOR jobber med et internprosjekt for å detaljere klimamål og tiltak ytterligere, sett opp mot metodikken for vitenskapsbaserte klimamål. Dette arbeidet er planlagt ferdigstilt i 2025.

Bjørnøen AS

Bjørnøen eier all grunn og noen kulturhistoriske bygninger på Bjørnøya. Bjørnøya er et naturreservat og i all hovedsak vernet. Bjørnøen ble overtatt av staten i 1932 og ble i 1967 administrativt underlagt Kings Bay AS, som også leverer forvaltningstjenester til Bjørnøen.

Statens eierskap

Staten er eier i Bjørnøen for å ivareta statens eierinteresser til grunnen på Bjørnøya. Statens mål som eier er å ivareta statens eierinteresser til grunnen på Bjørnøya.

Oppnåelse av statens mål

Bjørnøya er et naturreservat og i all hovedsak fredet. Målet med fredningen er å bevare en tilnærmet urørt og i verdenssammenheng unik isolert øy, med særegent økologisk system, storslått natur, spesiell geologi, flora og fauna, særegne landformer og mange kulturminner.

Sysselmesteren har ansvar for at forvaltning, oppsyn og at gjennomføring av tiltak skjer i henhold til egen forvaltningsplan. Som grunneier har selskapet ansvar for sikring av tunneler og sjakter. Selskapets forvaltning i 2024 har skjedd i henhold til plan og budsjett.

Statens eierandel: 100 pst.

Klima- og miljødepartementet

Styret: Tor Instanes (styreleder, 1972, Vestland), Bo Andersen (nestleder, 1951, Oslo), Elin Bang Tverfjeld (1967, Finnmark), Lise Bartnes Aalberg (1963, Trøndelag), Harald Høgseth (1968, Trøndelag)

Administrerende direktør: Lars Ole Saugnes

Hovedkontor: Ny-Ålesund

Revisor: BDO AS

Nettside: www.kingsbay.no

Foto: Hanne Karin Tollan

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

0,2

0,2

Driftsresultat (EBIT)

0

0

Nettoresultat

0

0

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

4,2

4,2

- Hvorav kontantbeholdning

0,1

0,1

Sum egenkapital

4,1

4,1

Sum gjeld og forpliktelser

0,1

0,1

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Klima- og miljødepartementet (ref. tilkudd til Kings Bay AS)

0,2

0,2

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

4,1

4,1

Driftsmargin (EBIT)

0

0 %

Egenkapitalandel

98 %

98 %

Netto kontantstrøm fra drift

0

0

Netto kontantstrøm fra investeringer

0

0

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1, 2, 3*

-

-

*Ikke tilgjengelig.

Klimamål

Ikke relevant.

Carte Blanche AS

Carte Blanche er Norges nasjonale kompani for samtidsdans og eneste faste samtidsdansensemble i Norge. Kompaniet produserer forestillinger laget av norske og internasjonale, anerkjente og nye koreografer innenfor samtidsdans. Selskapet har et nasjonalt ansvar for å formidle samtidsdans til et mangfoldig publikum og å bidra til å utvikle kunnskapen om norsk samtidsdans internasjonalt gjennom å arbeide for internasjonal anerkjennelse og tilstedeværelse.

Statens eierskap

Staten er eier i Carte Blanche for å bidra til at alle kan få tilgang til scenekunst. Statens mål som eier er høy kunstnerisk kvalitet til et bredt publikum.

Mål og strategiske prioriteringer

Selskapets hovedprioriteringer de kommende årene:

Carte Blanche skal være unik og innovativ med en sterk felles visjon og identitet, styrke og utvikle kompaniets dansere og andre tilknyttede kunstnere, og bidra til utvikling av dansefeltet i Norge.

Produksjonene skal være forankret i organisasjonen, med et bevisst blikk på organisasjonens ressurser og langsiktige mål for høy kunstnerisk kvalitet.

Nasjonale turnéer skal gi et bredest mulig publikum tilgang til danseforestillinger av høy kunstnerisk kvalitet.

Selskapet skal være internasjonal ambassadør for norsk samtidsdans og være del av et større kunstnerisk miljø, både nasjonalt og internasjonalt, og bidra til kunstnerisk dialog, refleksjon og nysgjerrighet mellom den norske og den internasjonale dansescenen.

Carte Blanche skal arbeide for å nå et større publikum, være synlig og tilgjengelig for alle, uavhengig av sosial og kulturell bakgrunn, språk, alder og kjønn.

Selskapet skal arbeide for å fremme likhet, åpenhet og gjensidig respekt.

Organisasjonen skal være fleksibel og tilpasningsdyktig, preget av høy kompetanse, tillit, samarbeid og god kommunikasjon i alle ledd.

Selskapet skal arbeide for bærekraft i all sin aktivitet og arbeide for å øke egeninntekten til 10 pst. av omsetningen.

Oppnåelse av statens mål

Produksjonen Retrokatt ble nominert til Heddaprisen og spilte for utsolgte hus i Bergen og Oslo. Beleggsprosenten på norsk turné var den høyeste siden 2018. Tre ulike produksjoner ble vist internasjonalt, deriblant en produksjon av den samiske koreografen Elle Sofe Sara.

Selskapet skal i 2026 flyttet inn i Sentralbadet Scenekunsthus og vektlegger arbeidet med å sikre at huset får best mulig forutsetninger for produksjon og formidling av scenekunst.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Styrke publikumsgrunnlaget i Bergen fram mot Sentralbadet Scenekunsthus

Antall åpne forestillinger/gj. snitt publikum pr. forestilling på hjemmescene

14 forestillinger/gj. snitt 157 publikum pr. forestilling

14 forestillinger/154 pr. forestilling

(11 forestillinger/122 pr. forestilling)

Nasjonale turnéer skal gi et bredest mulig publikum tilgang til danseforestillinger av høy kunstnerisk kvalitet

Antall åpne forestillinger og gj. snitt publikum pr. forestilling på norske turneforestillinger

14 forestillinger/245 publikummere pr. forestilling

13 forestillinger/215 pr. forestilling

(13 forestillinger/206 pr. forestilling)

Være internasjonal ambassadør for norsk samtidsdans

Antall åpne forestillinger og gj. snitt publikum pr. forestilling på internasjonale gjestespill

10 forestillinger/428 pr. forestilling

10 forestillinger/347 pr. forestilling

(12 forestillinger/293 pr. forestilling)

Være tilgjengelig for alle, uavhengig av sosial og kulturell bakgrunn

Antall skoleforestillinger og gj. snitt publikum pr. forestilling

Flest mulig skoleforestillinger. Vanskelig å sette presise mål før DKS søknader er behandlet

18 forestillinger/135 pr. forestilling

(35 forestillinger/97 pr. forestilling)

Effektiv drift

Øke egeninntekten til 10 % av omsetningen

Andel egeninntekt av omsetning (større underskudd i 2024 påvirker resultatet)

7,8 %

5,95 % (8,57 %)

Bidra til at Sentralbadet Scenekunsthus får best mulig forutsetninger for produksjon og formidling av scenekunst

Innflytting i 2026 og åpning i 2027. Framtidig indikator vil være antall produksjoner og publikumsarrangement, samt gj. snittlig publikum på ulike arrangement

Tett oppfølging av alle deler av byggeprosessen

Bygget er i rute, og Carte Blanche deltar aktivt i alle deler av prosessen

Statens eierandel: 70 pst.

Kultur- og likestillingsdepartementet

Styret: Per-Harald Nilsson (styreleder, 1954, Rogaland), Suzanne Bjørneboe (nestleder, 1966, Akershus), Bernt Bauge (1957, Oslo), Marina Bauer (1977, Vestland), Girson Felix Dos Santos Dias (1982, Vestland), Sigrid Helle Hansen (1980, Vestland), Aslak Aune Nygård*

*Valgt av og blant de ansatte.

Teatersjef: Annabelle Bonnéry

Hovedkontor: Bergen

Revisor: PwC AS

Nettside: www.carteblanche.no

Foto: Øystein Haara

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

51,4

50,4

Driftsresultat (EBIT)

-3,7

1,0

Skattekostnad

0

0

Resultat etter skatt og minoritet

-2,1

2,3

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

34,5

34,7

- Hvorav kontantbeholdning

29,3

30,0

Sum egenkapital

9,9

11,9

Sum gjeld og forpliktelser

24,6

22,7

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Kultur- og likestillings-

departementet

33

31

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Gj. utbytteandel siste fem år

0 %

0 %

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Driftsmargin (EBIT)

-7,2 %

2,0 %

Egenkapitalandel

28,7 %

34,3 %

Netto kontantstrøm fra drift

-0,6

3,8

Netto kontantstrøm fra investeringer

1,2

1,0

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

32

32

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

85 %

85 %

Andel kvinner i selskapet totalt

53 %

50 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

-

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

1,3 %

-

Skadefravær

-

-

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

1,8

-

Scope 2 (lokasjonsbasert)

11,1

17,6

Scope 3

111

-

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

4, 6

-

*Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Fra september 2024 er det ansatt prosjektleder i ett-årig, 50 pst. stilling for å bistå med implementering av Green Producers Tool og The Theatre Green Book i organisasjonen.

Siden ansettelsen har prosjektleder samlet utslippstall gjennom Green Producers Tool for rapportering på klimagassutslipp. I 2025 vil bruk av disse verktøyene innføres i flere ledd i organisasjonen for å øke kunnskapen og styrke bærekraftsarbeidet i selskapet. Grønn Carte Blanche har i tillegg startet et prosjekt for å utforske nye miljøvennlige materialer og nye teknikker for produksjon av miljøvennlig scenekunst.

AS Den Nationale Scene

Den Nationale Scene (DNS) er en av Norges nasjonale scenekunstinstitusjoner. Teateret skal skape engasjerende, underholdende og relevant teater av høy kunstnerisk kvalitet til et bredt publikum. Teateret er en forlengelse av Ole Bulls Det Norske Theater, som ble etablert i 1850. Staten ble deleier i 1972.

Statens eierskap

Staten er eier i Den Nationale Scene for å bidra til at alle kan få tilgang til scenekunst. Statens mål som eier er høy kunstnerisk kvalitet til et bredt publikum.

Mål og strategiske prioriteringer

DNS sine strategiske mål t.o.m 2027 er:

Et åpent hus: styrke innholds-, skaper- og brukermangfold gjennom samarbeid, medskaping, oppsøkende virksomhet og talentutvikling.

En organisasjon for fremtiden: styrke organisasjonskultur, prosjektstyring og digital kompetanse.

En nasjonal pådriver for bærekraftig produksjon: arbeide strategisk for å bidra til det grønne skiftet og redusere klimagassutslippet.

Oppnåelse av statens mål

DNS står overfor en historisk begivenhet der den fredede teaterbygningen fra 1909 skal rustes for de neste 50 år. Byggestart ble endret fra sommer 2024 til mai 2025 etter et grundig forarbeid. Planlegging av utflytting og drift på nye scener, samt brukermedvirkning i moderniseringsprosjektet, har vært vektlagt gjennom året. Samtidig økte publikumstilbudet i 2024 fra 614 forestillinger og aktiviteter i 2023 til 663 i 2024, og besøkstallet var 118 152 (opp 8 pst. fra 2023). Andelen nye kunder var 28 pst. Forbedring av system og rutiner har stått i fokus, og det er igangsatt utviklingsprosjekter i samsvar med målet om å bygge en organisasjon for fremtiden.

DNS er svært bevisst på sitt samfunnsmandat, og har bl.a. testet ut nye lavterskelformat for familier og startet et flerårig medskapingsprosjekt i bydelene.

DNS er sertifisert som Miljøfyrtårn og følger egen handlingsplan. Sorteringsgraden for avfall er på 50 pst., den totale avfallsmengden er redusert med 17 pst. og strømforbruket med 16 pst. fra 2023.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Innhold- og brukermangfold og høy kvalitet

Totalt publikumstilbud/besøkstall

539/100 100

663/118 152

(614/109 492)

Beleggsprosent på budsjetterte forestillinger

74 %

80 % (78)

Publikum kunstnerisk aktivitet/formidlingsaktivitet

95 600/3 500

111 421/6 731

(106 269/3 133)

Andel nye billettkunder

20 %

28,9 % (29,6)

Effektiv drift

Økonomi i balanse, samtidig som tilbud og kvalitet opprettholdes

Regnskap i tråd med budsjett

Oppnåelse

Oppnådd

Statens eierandel: 66,67 pst.

Kultur- og likestillingsdepartementet

Styret: Michelle Williams (styreleder, 1970, Vestland), Roy-Eddy Lie-Nilsen (nestleder, 1969, Vestland), Ibrahim Pelja (1994, Vestland), Morten Warland (1963, Rogaland), Inga Moen Danielsen (1978, Vestland), Kristoffer Sagmo Aalberg*, Unni Engan*

*Valgt av og blant de ansatte.

Teatersjef: Solrun Toft Iversen

Hovedkontor: Bergen

Revisor: Ernst & Young AS

Nettside: www.dns.no

Foto: Andreas Roksvåg

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

218

194

Driftsresultat (EBIT)

-3,6

-8,0

Skattekostnad

0

0

Resultat etter skatt

13,2

-1,4

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

570

193

- Hvorav kontantbeholdning

492

139

Sum egenkapital

87,7

74.5

Sum gjeld og forpliktelser

482

118

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Kultur- og

likestillingsdepartementet

157

148

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

87,7

74,5

Driftsmargin (EBIT)

-1,7 %

-4,1 %

Egenkapitalandel

15,4 %

38,7 %

Netto kontantstrøm fra drift

359

-9,4

Netto kontantstrøm fra investeringer

-6,1

-5,6

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

161

161

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

50 %

57 %

Andel kvinner i selskapet totalt

59 %

53 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

97,2 %

-

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

0,6 %

-

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

7,1 %

4,8 %

Skadefravær (H1/LTI)

0

2,0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

0

0

Scope 2 (lokasjonsbasert)

56

65**

Scope 2 (markedsbasert)

0

Scope 3

87

102

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

4, 5, 6

5, 6

*Se s. 56 for utslippskategorier.

**Grunnet en feil i omregningsfaktor for fjernvarme i tallene for 2023 er disse omregnet, og avviker fra tidligere innmeldte tall for 2023.

Klimamål

Den Nationale Scene skal redusere sine klimagassutslipp gjennom blant annet miljøfyrtårnsertifisering og forpliktelser som Klimapartner. Teateret skal gjennom en betydelig teknisk modernisering hvor klima og miljø står høyt prioritert. DNS følger klimamålene i NTOs klimaplakat.

2025: Scope 2 og 3 (kat. 5 og 6): 10 pst. reduksjon klimagassutslipp av energiforbruk og 10 pst. reduksjon av klimagassutslipp for tjenestereiser (basisår 2023). Sorteringsgrad avfall: 55 pst.

2030: Sorteringsgrad avfall 60 pst. (2023: 48 pst.). Reduksjon av energiforbruk med 25 pst. (2023: 1,33 mill kWh). Reduksjon av tjenestereiser med 25 pst. (basisår 2023).

Den Norske Opera & Ballett AS

Den Norske Opera & Ballett er landets største musikk- og scenekunstinstitusjon. Aktiviteten foregår hovedsakelig i operahuset i Bjørvika. Virksomheten ble opprettet i 1957. Virksomheten har et særskilt ansvar for å forvalte og utvikle opera og ballett som kunstarter i Norge, samt å ta vare på operahuset for kommende generasjoner.

Statens eierskap

Staten er eier i Den Norske Opera & Ballett for å bidra til at alle kan få tilgang til opera og ballett. Statens mål som eier er høy kunstnerisk kvalitet til et bredt publikum.

Mål og strategiske prioriteringer

Selskapets strategiske hovedambisjon er at kunstproduksjonen skal sette spor og at virksomheten bidrar til å styrke felleskap i samfunnet.

Den Norske Opera & Ballett har følgende strategiske prioriteringer:

• Vi presenterer opera og ballett på høyeste internasjonale nivå.

• Vi forvalter, fortolker og fornyer kulturarven.

• Vi løfter fram mangfoldet i våre kunstarter slik at flere kjenner seg hjemme i dem.

• Vi utvikler kunstnere og fagkompetanse for framtiden.

• Vi gjør opera, ballett og konserter tilgjengelig for et bredt publikum.

• Vi samarbeider om å løfte opera- og ballettkunsten i hele Norge.

• Vi satser på barn og unge som morgendagens utøvere og publikum.

• Gjennom kunsten utvider vi rommet for dialog og offentlig samtale.

• Vårt arbeid med bærekraft inspirerer mange.

Oppnåelse av statens mål

Den Norske Opera & Ballett har i 2024 hatt høy aktivitet og oppnådd det høyeste besøkstallet siden 2016. Repertoaret har hatt stor spennvidde, med produksjoner og utøverprestasjoner på et høyt nasjonalt og internasjonalt kunstnerisk nivå. Samtidig er talentsatsingen styrket, og det er gjort et taktskifte innen selskapets arbeid med bærekraft. Det ble i 2023 besluttet betydelige grep for å legge til rette for langsiktig kunstnerisk utvikling og bedret underliggende økonomi. Tiltakene har gitt effekt både på kostnads- og inntektssiden, og har bidratt til et sterkt økonomisk resultat i 2024.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

DNO&B skal nå bredt ut

Antall forestillinger (ekskl. digitale)

365

457 (357)

Publikum kunstnerisk aktivitet

260 000

319 320 (259 948)

Publikum formidlingsaktivitet

65 000

58 101 (69 673)

Effektiv drift

Sikre en fremtidig økonomi i balanse, samtidig som at kunstnerisk kvalitet opprettholdes og publikum opplever et bredt og attraktivt tilbud

Årsresultat

Regnskap i balanse f.o.m. 2025

37,9 mill. kr (-17,4)

Statens eierandel: 100 pst.

Kultur- og likestillingsdepartementet

Styret: Anne Carine Tanum (styreleder, 1954, Oslo), Sarah Willand (nestleder, 1978, Akershus), Kim Bohr (1960, utland), Tove Andersen (1970, Oslo), Pablo Barrera Lopez (1985, Rogaland), Arne Fagerholt (1964, Trøndelag), Kari Foss*, Johan Henrik Neergaard*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Geir Bergkastet

Hovedkontor: Oslo

Revisor: BDO AS

Nettside: www.operaen.no

Foto: Erik Berg

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

946

892

Driftsresultat (EBIT)

19,4

-31,4

Skattekostnad

0

-

Resultat etter skatt og minoritet

37,9

-17,4

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

474

443

- Hvorav kontantbeholdning

346

312

Sum egenkapital

-257

-387

Sum gjeld og forpliktelser

731

830

- Hvorav rentebærende gjeld

11,9

13,3

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Kultur- og likestillingsdepartementet, ordinært tilskudd

744

721

Tilskudd: Kultur- og likestillingsdepartementet, gaveforsterkning

-

2,6

Tilskudd: Kultur- og likestillingsdepartementet, ekstratilskudd investeringer i infrastrukturen

11

-

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

-245

-374

Driftsmargin (EBIT)

2,1 %

-3,5 %

Egenkapitalandel

-54,2 %

-87,4 %

Netto kontantstrøm fra drift

53,4

72,7

Netto kontantstrøm fra investeringer

-28,4

-17,8

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

629

636

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

44 %

57 %

Andel kvinner i selskapet totalt

55 %

55 %

Kvinners andel av menns lønn, fastlønn

-

99,7 %

Kvinners andel av menns lønn, faste tillegg

-

76,8 %

Kvinners andel av menns lønn, overtidsgodtgjørelser

-

51,1 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

7,3 %*

5,3 %

Medarbeiderengasjement

-

-

Sykefravær (%)

7,4 %

7,1 %

Skadefravær

-

-

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

13

15

Scope 2 (lokasjonsbasert)

382

457

Scope 2 (markedsbasert)

289

329

Scope 3

525

490

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier**:

3, 5, 6

3, 5, 6

*Høyere enn normalt grunnet nedbemanning.

**Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2050: Ambisjon om være klimanøytrale.

I 2024 har selskapet hatt fokus på forberedelser til de nye bærekraftsrapporteringskravene (CSRD). I 2025 vil klimaregnskapet oppdateres og nye klimamål og delmål vil bli besluttet. I dette arbeidet vil bl.a. Green Producers Tool benyttes til å vurdere hvordan selskapet kan redusere utslipp knyttet til nye sceneproduksjoner.

Electronic Chart Centre AS

Electronic Chart Centre (ECC) bidrar til økt sikkerhet til sjøs, på land og i luften, blant annet gjennom utvikling og drift av en database med elektroniske sjøkart (ENC). Selskapet ble skilt ut fra Statens kartverk i 1999 og bidrar til Norges ledende rolle for sjøsikkerhet.

Statens eierskap

Staten er eier i ECC for å sikre forvaltning og tilgjengeliggjøring av autoriserte elektroniske navigasjonsdata, som er en enerett tildelt selskapet. Denne eneretten knytter seg til drift av det mellomstatlige PRIMAR-samarbeidet. Statens mål som eier er sikker og effektiv sjøtransport gjennom forvaltning og tilgjengeliggjøring av autoriserte elektroniske navigasjonsdata.

Mål og strategiske prioriteringer

ECC skal sikre at PRIMAR RENC, den internasjonale distribusjonsløsningen for offisielle elektroniske sjøkart (ENC), har verdens beste teknologi og de mest effektive infrastrukturtjenestene. Det er en strategisk prioritet å håndtere og distribuere et økende omfang av nye datagrunnlag for navigasjon, slik at ECC kan støtte både eksisterende og nye behov fra den maritime næringen. Et annet viktig mål er å være en naturlig partner for offentlige aktører. ECC har over tid jobbet for et tettere samarbeid med Kystverket og utvikler nå flere løsninger tilpasset deres behov.

For å nå disse målene har ECC følgende strategi:

Videreutvikle, forbedre og gjenbruke teknologi for ulike brukergrupper.

Delta aktivt i internasjonalt standardiseringsarbeid for navigasjonsprodukter.

Øke kunnskap om nye standarder gjennom e-læringskurs og kompetanseprogrammer.

Ytterligere styrke IT-sikkerhet for å beskytte nåværende og fremtidig datadistribusjon.

Utvikle skreddersydde løsninger i tett samarbeid med kunder og deres fagmiljø for å møte operasjonelle behov.

Oppnåelse av statens mål

Som et internasjonalt kompetansesenter for sjøkartstandarder jobber ECC målrettet for å heve kompetansen hos maritime aktører. Et viktig område er å synliggjøre hvordan nye datagrunnlag og standarder gir bedre innsikt og sikrere maritime operasjoner. Gjennom disse aktivitetene styrker ECC sin rolle som en sentral aktør for sikkerhet til sjøs og understøtter betydningen av et regionalt ENC-senter i den globale maritime verdikjeden. Statens mål er oppnådd gjennom økt antall offisielle elektroniske sjøkart i PRIMAR-databasen, ENC-salg via PRIMAR, aktiv deltakelse i utvikling av nye sjøkartstandarder og ECCs rolle som kompetansesenter for PRIMARs medlemsland og den maritime næringen i overgangen til nye datagrunnlag.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

PRIMAR RENC har verdens beste teknologi og tilbyr de beste infrastrukturtjenestene

Støtte for mottak av nye datatyper i PRIMAR databasen

Kunne støtte mottak av den nye versjonen av Elektroniske Sjøkart (S-101 data) i PRIMAR-databasen

1 - Støtte for S-101 implementert (1 - Støtte for S-104 - Vannstand implementert)

En naturlig partner for offentlige aktører gjennom leveranse av nye løsninger for økt sikkerhet til sjøs

Antall nye initiativ/kontrakter for utviklingssamarbeid/leveranser til offentlige aktører

2 nye kontrakter

2 (1)

Effektiv drift

Et bærekraftig, verdibasert og verdiskapende selskap

Økte inntekter

Inntekter > 42 mill.kr.

47 mill. kr. (36,9)

Statens eierandel: 100 pst.

Kommunal- og distriktsdepartementet

Styret: Tina Steinsvik Sund (styreleder, 1970, Trøndelag), Knut S. Ording (1968, Akershus), Nicolai Jarlsby (1957, Agder)

Administrerende direktør: Kirsten Elisabeth Bøe

Hovedkontor: Stavanger

Revisor: Deloitte AS

Nettside: www.ecc.no

Foto: Jacek Jagodzinski

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

47,5

36,9

Driftsresultat (EBIT)

8,1

2,2

Skattekostnad

3,1

0

Resultat etter skatt

5

2,2

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

22

16,3

- Hvorav kontantbeholdning

17,1

11,1

Sum egenkapital

15,3

9,0

Sum gjeld og forpliktelser

6,4

9,2

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Kjøp: PRIMAR*

43,7

34,3

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

4,7

2,0

Utbytteandel

94,0 %

90,0 %

Gj. utbytteandel siste fem år

88,7 %

69,9 %

Utbytte til staten

4,7

2,0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Driftsmargin (EBIT)

17,1 %

6,0 %

Egenkapitalandel

69,5 %

55,2 %

Netto kontantstrøm fra drift

8,3

5,7

Netto kontantstrøm fra investeringer

-0,2

-0,4

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

21

22

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

60 %

50 %

Andel kvinner i selskapet totalt

38 %

36 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

79 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

0,4 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

2,4 %

2,7 %

Skadefravær (H1/LTI)

-

-

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

0

0

Scope 2 (lokasjonsbasert)**

7,2

1,5

Scope 2 (markedsbasert)

53,0

Scope 3

20,4

27,6

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier****:

5, 6***

1, 5, 6, 7

*PRIMAR er et internasjonalt samarbeid som administreres av Kartverket. Midlene fra PRIMAR kommer fra salg av elektroniske sjøkart.

**Lokasjonsbaserte utslipp for 2024 er vesentlig høyere enn for 2023 grunnet overgang til nytt beregningsverktøy.

***Utslippskategori 1 og 7 er tatt ut i påvente av et mer pålitelig rapporteringssystem (1 og 7) og den enkeltes samtykke (7).

****Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Mål 1: Bærekraftig digital utvikling for maritim næring.

Tilby nye og forbedrede navigasjonsdataprodukter som indirekte bidrar til økt sikkerhet, bedre energieffektivitet og redusert miljøpåvirkning.

Mål 2: Redusere klimagassutslipp fra forretningsreiser.

Måle og rapportere utslipp fra forretningsreiser med ambisjon om å ikke overstige 30 tonn CO₂e årlig.

Enova SF

Enova forvalter midlene i Klima- og energifondet. Selskapets mål er nærmere beskrevet i en fireårig styringsavtale med Klima- og miljødepartementet. Hovedvirkemiddel er investeringsstøtte. Selskapet ble opprettet i 2001.

Statens eierskap

Staten er eier i Enova for å oppveie for en rekke markedssvikter knyttet blant annet til utvikling og utbredelse av klima- og energiteknologier og -løsninger. Statens mål som eier er et mest mulig effektivt bidrag til å nå Norges klimaforpliktelser, og å fremme effektive klima- og energiomstillingstiltak på veien mot lavutslippssamfunnet, i tråd med gjeldende styringsavtale.

Mål og strategiske prioriteringer

Enova forvalter Klima- og Energifondet. I perioden 2021-2024 har formålet til fondet vært å bidra til å nå Norges klimaforpliktelser, og å fremme effektive klima- og energiomstillingstiltak på veien mot lavutslippssamfunnet. Måloppnåelse skal skje gjennom å løse opp i markedssvikt og barrierer for senfase teknologiutvikling og tidlig markedsutvikling i tråd med Enovas formål. Enovas bidrag er å øke farten på omstillingen og gjøre omstillingen mer økonomisk bærekraftig for Norge enn den ellers ville vært. Enova skal bidra til varige markedsendringer, slik at klima- og energiløsninger tilpasset lavutslippssamfunnet på sikt blir foretrukket uten støtte.

Fra 2025 er det inngått en ny 4-årig avtale som reflekterer viktigheten av å lykkes med både reduserte klimagassutslipp, klima- og energiomstilling og innovasjon på veien mot lavutslippssamfunnet.

Oppnåelse av statens mål

Klima- og miljødepartementet styrer Enova på et overordnet nivå, hovedsakelig gjennom den fireårige styringsavtalen om forvaltningen av midlene fra Klima- og energifondet. I 2024 ble Klima- og energifondet tilført 8,6 mrd. kroner over statsbudsjettet. Avtalen legger rammer for Enovas virksomhet, setter mål for aktiviteten, og stiller krav til rapportering. I avtalen for perioden 2021-2024 er det fastsatt to målindikatorer for å vurdere måloppnåelse: 1) utslippsresultater og 2) innovasjonsresultater. Måleindikatorene skal sammen med annen kvalitativ og kvantitativ rapportering gi indikasjon på Enovas måloppnåelse underveis i avtaleperioden.

I 2024 har Enova resultatført 0,54 mill. tonn CO₂-ekvivalenter i utslippsresultat, og 8,3 mrd. kroner i utløst innovasjonskapital. I avtaleperioden 2021-2024 er det kontraktsfestet et utslippsresultat på 1,9 mill. tonn CO₂-ekvivalenter i de prosjekter som ble vedtatt støttet. Dette resultatet er ved utgangen av avtaleperioden redusert til 1,5 mill. tonn CO₂-ekvivalenter grunnet avbrutte og kansellerte prosjekter. De støttede prosjektene ga 17,2 mrd. kroner i utløst innovasjonskapital. Sammenlignet med måltall for perioden som var 1,6 mill. tonn CO₂-ekvivalenter i reduserte utslipp og 12 mrd. kroner i utløst innovasjonskapital vurderes resultatene i sum som gode.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Utslippsresultater tilsvarende 1,6 mill. tonn ikke-kvotepliktige CO₂e (2021-2024 mål)

Mill. tonn CO₂e i ikke-kvotepliktig sektor

0,54 (0,29)

Innovasjonsresultater tilsvarende utløst innovasjonskapital på 12 mrd. kr. (2021-2024 mål)

Mrd. kr. utløst innovasjonskapital

8,3 (3,5)

Effektiv drift

Mest mulig kostnadseffektiv drift av Enova og Klima- og energifondet

Andel kostnader adm. og øvrige aktiviteter av totalt disponerte midler i Klima- og energifondet

2,4 % (4)

Statens eierandel: 100 pst.

Klima- og miljødepartementet

Styret: Linda Litlekalsøy Aase (styreleder, 1966, Vestland), Arne Fosen (nestleder, 1968, Akershus), Wenche Teigland (1966, Vestland), Lars Jacob Tynes Pedersen (1979, Vestland), Eirik G. Kristiansen (1965, Vestland), Heidi Bull-Berg*, Jo-Kristian Stræte Røttereng*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Nils Kristian Nakstad

Hovedkontor: Trondheim

Revisor: Deloitte AS

Nettside: www.enova.no

Foto: Enova SF

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

224

196

Driftsresultat (EBIT)

6,9

-4,0

Skattekostnad

0

0

Resultat etter skatt

9,8

-1,0

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

106

103

- Hvorav kontantbeholdning

86,9

82,3

Sum egenkapital

56,3

46,4

Sum gjeld og forpliktelser

49,9

56,3

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Administrasjonshonorar fra Klima- og energifondet

221

193

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

56,3

46,4

Driftsmargin (EBIT)

3,1 %

-2,0 %

Egenkapitalandel

53,1 %

45,0 %

Netto kontantstrøm fra drift

6,8

18,1

Netto kontantstrøm fra investeringer

-2,2

-2,8

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

110

98

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

25 %

33 %

Andel kvinner i selskapet totalt

50 %

44 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

93,8 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

8,6 %

10,1 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

5,4 %

3,4 %

Skadefravær (H1/LTI)

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

0

0

Scope 2

0

0

Scope 3

46

46

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

6

6

*Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Finansierte prosjekter og tiltak reduserer utslipp med 1,6 mill. tonn CO₂e i perioden fra 2021-24. For 2025-28 er det mål om 1,5 mill. tonn CO₂e i reduserte utslipp. Enova jobber aktivt med å redusere virksomhetens egne utslipp knyttet til scope 3, inkludert reisevirksomhet og ansattes transport til og fra arbeidssted.

Entur AS

Entur utvikler og leverer digital infrastruktur og tjenester innen reiseinformasjon og billettsalg i kollektivsektoren. Selskapet tilbyr en konkurransenøytral, nasjonal app som gjør det enkelt å planlegge og kjøpe kollektivreiser i hele Norge, uavhengig av om reisen gjennomføres med ett eller flere kollektivselskaper. Entur samarbeider med aktørene i kollektivsektoren om å samle, foredle og dele kollektivdata.

Statens eierskap

Staten er eier i Entur for å utvikle og levere digital infrastruktur og tilknyttede tjenester innen reiseplanlegging og billettsalg til togselskap og andre kollektivaktører i hele landet, samt forvalte billettsalg og kunne gi konkurransenøytral reiseinformasjon til kollektivreisende. Statens mål som eier er kostnadseffektiv utvikling og drift av tjenester for reiseplanlegging og billettsalg i kollektivtransportsektoren.

Mål og strategiske prioriteringer

Enturs visjon er «Samarbeid om enkle, bærekraftige reiser». Entur har følgende strategiske ambisjoner for 2025:

«Skape mer verdi for våre partnere» gjennom utviklingen av felles digital infrastruktur og tjenester som kan benyttes av aktørene i sektoren.

«Den beste kollektivappen for hele Norge» gjennom å gjøre reiseplanlegging og billettkjøp enkelt på tvers av aktører, områder og former for mobilitet.

«Mer bruk av innsikt for bedre beslutninger og tjenester» gjennom mer deling og bedre utnyttelse av data i sektoren.

Oppnåelse av statens mål

Entur bidrar til effektiv ressursbruk gjennom å utvikle felles digital infrastruktur for kollektivsektoren. Selskapet hadde høy stabilitet og oppetid i sine tjenester i 2024 med gjennomsnittlig oppetid på 99,94 pst. Effektiv drift, målt som intern kostnad som andel av total billettomsetning i Enturs plattform, har hatt positiv utvikling og endte på 8,6 pst. i 2024. I 2024 har flere fylkeskommunale kollektivselskap tatt i bruk en større del av Enturs digitale plattform.

Muligheten for å kjøpe alle kollektivbilletter på ett sted, gjør det enklere å velge kollektivt. I 2024 nådde Entur en viktig milepæl og selger nå kollektivbilletter for alle fylker i appen. Entur tilbyr billetter til 97 pst. av kollektivreisene i Norge. Antall brukere økte med 40 pst. i 2024, og viser at appen er stadig bedre kjent og et nyttig verktøy.

Entur bidrar til å øke verdien av data, ved å dele data som kan brukes til å skape bedre tjenester og økt effektivitet i sektoren. Entur jobber aktivt nasjonalt og internasjonalt for å etablere felles standarder for datadeling.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Enklere reisehverdag og økt konkurranseevne for næringslivet

Andel av norske kollektivbilletter som kan selges i Enturs app

97 %

97 % (91)

Unike månedlige brukere av Enturs app*

N/A

287 000 (204 000)

Omsetning av billetter i Enturs app (MNOK)

N/A

400 mill. kr. (262)

Bidra til oppfyllelse av Norges klima- og miljømål

Klimaregnskap: tCO₂e/sysselsatt årsverk

Etablere mål

0,86 (N/A)

Effektiv bruk av ny teknologi

Gjennomsnittlig oppetid i Enturs plattform

99.93 %

99,94 % (99,93)

Kundetilfredshet avviksinformasjon for togreisende**

65

58 (55)

Kundetilfredshet for togreisende**

85

76 (78)

Mer for pengene

Alt-i-alt tilfredshet fra B2B kundeundersøkelse***

64

52 (57)

Alt-i-alt tilfredshet fra B2B kundeundersøkelse***

76

79 (74)

Effektiv drift

Kostnad kollektiv (eksl. tilskudd)/billettomsetning

9,3 %

8,6 % (9,7)

*Målet er endret fra gjennomsnitt siste år til resultat for siste måned.

**Epionion utfører måling på vegne av Jernbanedirektoratet. Skala går fra 0-100 hvor god skår er fra 75 poeng og oppover, og dårlig skår fra 69 poeng og nedover. Målingen måler samlet tilfredshet for reisende med tog, og bredere enn Enturs leveranser isolert sett.

***Rambøll utfører målingen på vegne av Entur. Skala går fra 0-100 hvor akseptabel skår er fra 70 og oppover.

Statens eierandel: 100 pst.

Samferdselsdepartementet

Styret: Karin Bing Orgland (styreleder, 1959, Oslo), Leif Harald Jensen (nestleder, 1966, Rogaland), Sverre Kristian Gjessing (1961, Vestland), Audhild Andersen Randa (1983, Oslo), Håkon Fjeldstad*, Unni Løvhaug*, Karsten Skotte-Eriksen*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Christel Borge

Hovedkontor: Oslo

Revisor: Deloitte AS

Nettside: www.entur.no

Foto: Sune Eriksen

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

747

670

Driftsresultat (EBIT)

15,1

14,2

Skattekostnad

4,9

4,3

Resultat etter skatt og minoritet

17,2

14,4

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

615

567

- Hvorav kontantbeholdning

324

186

Sum egenkapital

125

95

Sum gjeld og forpliktelser

490

472

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Avgift/gebyr: Gebyrordningen, Jernbanedirektoratet

21,3

20,0

Kjøp/tilskudd: Reiseplanlegger og elektronisk billettering, Jernbanedirektoratet

114

82

Kjøp/tilskudd: Tverrsektorielt Datasmarbeid i Samferdselssektoren, Samferdselsedepartementet

25,1

23,8

Kjøp/tilskudd: Reiseaktivitetsmodell Persontog, Jernbanedirektoratet

0,5

1,7

Kjøp/tilskudd: Reisevenn, Bufdir

0,6

0

Kjøp/tilskudd: Reiseinformasjonsflyt, Jernbanedirektoratet

0

0,8

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Gj. utbytteandel siste fem år

0 %

0 %

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

125

95,0

Driftsmargin (EBIT)

2,0 %

2,1 %

Egenkapitalandel

20,0 %

16,8 %

Netto kontantstrøm fra drift

187

12,6

Netto kontantstrøm fra investeringer

-48,6

-52,2

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

371

333

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

50 %

50 %

Andel kvinner i selskapet totalt

49 %

49 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

85 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)**

2,5 %

Opplevd medarbeiderengasjement (skala 1-5, der 5 er best)

4,4

Sykefravær (%)

5,0 %

5,6 %

Skadefravær

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

0

0

Scope 2 (lokasjonsbasert)

12,3

12,8

Scope 2 (markedsbasert)

72,5

48,8

Scope 3

334

323

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

1, 5, 6, 7

1, 5, 6, 7

*Se s. 56 for utslippskategorier.

**Gjennomtrekk (turnover) defineres av selskapet som "egen oppsigelse" av fast ansatte.

***Fra og med 2024 har selskapet inkludert fire av fem bemannede stasjoner. Dette er en økning fra i fjor. Der de har fått tilgang til tall tilbake i tid er tallene for 2023 oppdatert.

Klimamål

Enturs viktigste bidrag til å begrense global oppvarming er å få flere til å reise kollektivt. Ved gjøre det enklere å reise kollektivt vil utslippene fra transport kunne reduseres betraktelig. Entur bidrar også til at flere kan bruke samme digitale infrastruktur, som reduserer utslipp som følge av overlappende digitale løsninger.

Samtidig arbeider Entur for å redusere utslipp fra egen virksomhet*, og har satt følgende mål:

2025: 5 pst. reduksjon i totale utslipp, målt i tCO₂e/sysselsatt årsverk, sammenlignet med 2024.

2030: 42 pst. reduksjon i scope 2 og 3, sammenlignet med 2023.

*Entur har ingen utslipp i scope 1.

Filmparken AS

Filmparken tilbyr i dag fasiliteter for innspilling av film, herunder tre filmstudioer, lydstudioer, dekorverksted, mekanisk verksted og flere kontorbygg, på Jar i Bærum. Filmparken har også landets største kostymeavdeling. Filmparken AS er en videreføring av studioanlegget til Norsk Film AS, som ble etablert av ca. 80 norske kommuner i 1932. Staten har vært involvert i selskapet siden 1948.

Statens eierskap

Staten er eier i Filmparken for å legge til rette for produksjon av film i Norge. Statens mål som eier er filmproduksjon av høy kvalitet.

Mål og strategiske prioriteringer

Selskapets strategiske prioriteringer fremover er:

Tilrettelegge for filmproduksjon av høy kvalitet.

Gå med overskudd, intensivere innsatsen mot mulige leietakere i og utenfor bransjen.

Energieffektivisering gjennom aktiv styring av varme og ventilasjon og ENØK-tiltak, kutte strømforbruket med 10 pst.

Øke gjenbruk av materialer ved bygging av dekorasjoner til filmproduksjoner.

Oppnåelse av statens mål

Statens eierskap i Filmparken skal bidra til filmproduksjon av høy kvalitet. Målet er nådd ved å leie ut produksjonslokaler, bygge dekorasjoner og levere kostymer til prosjekter som "Makta", "Snøfall" og "Harald og Sonja". Filmproduksjonen skal skje med minimale klimaavtrykk. Selskapet fasiliterer bærekraftig filmproduksjon, og er med sin beliggenhet et kortreist alternativ til å reise utenlands. I 2023 tok selskapet for første gang i bruk 3D-skanning og fotoskanning for å lagre dekorasjoner digitalt for senere bruk. Slik kan man gjenskape miljøer virtuelt, og spare miljø, tid og penger, istedenfor å bygge samme dekorasjon igjen. Selskapet ønsker å bygge en digital katalog med dekorasjoner, og tilby denne i markedet.

Filmbransjen i Norge rammes av dyrtid og manglende investeringsvilje/-evne, og mange produksjoner reiser ut av landet. Manglende oppdrag, samt behov for oppgradering av selskapets bygningsmasse, bidrar til press på selskapets økonomi.

Generalforsamlingen vedtok i 2024, på styrets anbefaling, å gi styret fullmakt til å forberede utskillelse og salg av inntil 40 pst. av arealet til selskapets eiendom, for å finansiere nødvendig oppgradering av bygningsmassen til gjenværende eiendom. Selskapet jobber nå for å følge opp dette.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Filmproduksjon av høy kvalitet

Utleie av fasiliteter for filmproduksjon til prosjekter av høy kvalitet

Tilrettelegge for filmproduksjoner av høy kvalitet

Innfridd

Bærekraftig filmproduksjon

Beliggenhet nær det største produksjonsmiljøet i Norge

Ikke tallfestet

Ikke tallfestet

Effektiv drift

Effektiv drift

Utnyttelse av studiokapasitet

60 %

60 % (33)

Økonomiske resultater (driftsresultat), i mill. kr.

Overskudd

2,2 mill. (-1,9)

Statens eierandel: 77,6 pst.

Kultur- og likestillingsdepartementet

Styret: Tone Bjørnov (styreleder, 1961, Oslo), Nils Arnljot Dugstad (1954, Akershus), Tor Olav Mørseth (1980, Oslo)

Daglig leder: Håkon Haugan

Hovedkontor: Bærum

Revisor: Baker Tilly Grimsrud & Co.

Nettside: www.filmparken.no

Foto: Håkon Haugan

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

26,1

20,3

Driftsresultat (EBIT)

2,2

-1,9

Skattekostnad

-0,4

0,5

Resultat etter skatt og minoritet

1,3

-1,8

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

38,4

35,4

- Hvorav kontantbeholdning

8,4

3,9

Sum egenkapital

25,4

24,1

Sum gjeld og forpliktelser

13,0

11,3

- Hvorav rentebærende gjeld

8,4

8,4

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Gj. utbytteandel siste fem år

0 %

0 %

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

33,9

32,5

Driftsmargin (EBIT)

8,4 %

-9,4 %

Egenkapitalandel

66,1 %

68,1 %

Netto kontantstrøm fra drift

3,6

-3.3

Netto kontantstrøm fra investeringer

0

-0,2

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

9

9

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

0 %

0 %

Andel kvinner i selskapet totalt

66 %

66 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

0 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

0 %

-

Skadefravær

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

1

1

Scope 2 (lokasjonsbasert)

14

14

Scope 3

15

15

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

6, 7

6, 7

*Se s. 56 for utslippskategorier. 

Klimamål

Driften av Filmparkens eiendom skal i seg selv sette et minst mulig klimaavtrykk.

Filmparken har tiltak på følgende områder: Strømstyring for redusert energibruk, kildesortering, gjenbruk av materialer i dekorasjoner og i utleie av kostymer, miljørådgiving inn i produksjonene ved hjelp av Green Producers tool, tilbud av kortreist og vegetarmat til produksjonene.

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering (FHF) skal gjennom forskning og utvikling bidra til verdiskaping, bærekraft og innovasjon i norsk sjømatnæring. FHF er finansiert av sjømatnæringen gjennom en FoU-avgift på 0,3 pst. av verdien på sjømateksporten. FHFs prioriteringer og prosjekter er bredt forankret i næringen. Investeringene rettes mot næringens viktigste behov. Resultatene er åpne for alle og skal kunne implementeres og skape verdier i næringen.

Statens eierskap

Staten er eier i FHF for å styrke finansieringen av marin forskning og utvikling. Statens mål som eier er å legge til rette for økt verdiskaping, miljøtilpasning, omstilling og nyskaping i fiskeri- og havbruksnæringen.

Mål og strategiske prioriteringer

FHF har som overordnet mål å utvikle kunnskap som muliggjør verdiskaping, bedret bærekraft og innovasjon i norsk sjømatnæring. Selskapets strategier for å oppnå det overordnede målet er næringsforankring, næringsnytte og effektiv drift. Kunnskapen skal bidra til realisering av FNs bærekraftsmål ved at prosjektene skal lede til bedret bærekraft og redusert klimaavtrykk i næringen. FoU-prosjektene innrettes mot alle sektorene i næringen, havbruk, fiskeri og fiskeindustri. FHF skal prioritere næringens viktigste behov og utfordringer. Prioriteringene forankres i næringen gjennom faggrupper, åpne innspillskanaler og samlinger med nærings- og forskningsmiljøer. Prioriteringene revideres årlig. Det iverksettes tiltak i det enkelte prosjekt for at resultatene skal kunne implementeres og skape konkrete resultater i næringen. Resultatene er åpne for alle og formidles aktivt av forskningsinstitusjonene og FHF. Alle prosjektene evalueres. For 2024 viser resultatmålingen at i 79 pst. av prosjektene var målsettingene i stor grad oppnådd og i 89 pst. av prosjektene var resultatene slik at kunnskapen kunne tas i bruk i næringen.

Oppnåelse av statens mål

Kunnskap er grunnleggende for utvikling av sjømatnæringen. Marin FoU ble styrket med 528 mill. kroner gjennom FoU-avgiften i 2024, en økning på 2 pst. fra 2023. Siden etableringen har FHF investert 5,3 mrd. kroner i næringsrettet FoU i sjømatnæringen. FoU-investeringene har bidratt til økt verdiskaping, bærekraft og innovasjon. Samlet verdiskaping i sjømatnæringen, inkludert ringvirkninger, var 139 mrd. kroner (2023) og utgjør 2,3 pst. av fastlands-BNP. Veksten i verdiskaping siden 2010 er 193 pst. Et sentralt mål for sirkulærøkonomi og bærekraft i sjømatnæringen er økt utnyttelse av restråstoffet. Volum og utnyttelsesgrad varierer mellom sektorene. Samlet utnyttelsesgrad ble 88 pst. (2023), det høyeste som er målt.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Økt marin FoU

FoU-avgiften

528 mill. kr. (518)

Økt verdiskaping*

Verdiskaping i næringen inkl. ringvirkninger

økning

139 mrd. kr. (109)

Økt bærekraft i næringen**

Utnyttelsesgrad av restråstoffet

økning

88 % (87)

FoU-resultatene skal tas i bruk i næringen

Resultatmål på avsluttede prosjekter

> 70 %

89 % (72)

Løpende investering av FoU-midlene

Andel av fagbudsjett investert innen Q4

> 80 %

87 % (84)

Effektiv drift

Høyest mulig andel av FoU-midlene til formålsinvesteringer

Andel av totalt forbruk til prosjektinvestering

> 95 %

97 % (97)

Måloppnåelse i prosjektene

Resultatmål på avsluttede prosjekter

> 80 %

79 % (81)

*Nofima publikasjon 31/2024.

**Sintef Ocean rapport 2024:00583.

Statens eierandel: 100 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Edmund Johannes Broback (styreleder, 1954, Troms), Britt Kathrine Drivenes (nestleder, 1963, Vestland), Paul Birger Torgnes (1954, Nordland), Ingvild Dahlen (1981, Finnmark), Kåre Heggebø (1960, Rogaland), Øyvind Oaland (1970, Vestland), Lisa Leinebø Pinheiro (1986, Møre og Romsdal)

Administrerende direktør: Geir Andreassen

Hovedkontor: Tromsø

Revisor: Ernst & Young AS

Nettside: www.fhf.no

Foto: Helge Skodvin

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

528

518

Driftsresultat (EBIT)

-40

-19,9

Skattekostnad

0

0

Resultat etter skatt

15,1

21,4

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

1 290

1 147

- Hvorav kontantbeholdning

1 010

897

Sum egenkapital

81,4

66,2

Sum gjeld og forpliktelser

1 209

1 081

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Avgift/gebyr

528

518

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

81,4

66,2

Driftsmargin (EBIT)

-7,6 %

-3,8 %

Egenkapitalandel

6,3 %

5,8 %

Netto kontantstrøm fra drift

133

165

Netto kontantstrøm fra investeringer

-19,9

-157

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

20

20

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

33 %

33 %

Andel kvinner i selskapet totalt

30 %

35 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

92 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

-

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

5,6 %

6,2 %

Skadefravær

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

0

0

Scope 2 (lokasjonsbasert)

1,6

1,0

Scope 3

99,1

96,0

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

1, 6, 7

1, 6, 7

*Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Redusere klimagassutslipp med minimum 20 pst. innen 2030 (scope 1, 2 og 3), sammenlignet med 2023.

Gassco AS

Gassco er operatør for det integrerte transportsystemet for gass fra norsk kontinentalsokkel til Europa. Gasstransportsystemet er et naturlig monopol og består av rørledninger, prosessanlegg, plattformer og gassterminaler på det europeiske kontinentet og i Storbritannia. Gassco utfører aktiviteter på vegne av ulike interessentskap som eier gasstransportsystemet, på interessentenes regning og risiko. Skipere betaler regulerte transporttariffer som gir eierne en rimelig avkastning. Det er ingen inntjening i Gassco.

Statens eierskap

Staten er eier i Gassco for å sikre en nøytral og uavhengig operatør for det integrerte gasstransportsystemet og legge til rette for effektiv utnyttelse av ressursene på kontinentalsokkelen. Statens mål som eier er effektiv drift og helhetlig videreutvikling av gasstransportsystemet på norsk kontinentalsokkel.

Mål og strategiske prioriteringer

Gasscos visjon er å sikre energi gjennom bærekraftig drift og utvikling. Ut fra energisituasjonen i Europa er dette mer relevant enn noen gang. Gasscos strategiske mål er sikker, pålitelig og effektiv drift, skape fremtidens infrastruktur og å redusere klimapåvirkningen. Dette samsvarer med statens mål som eier. Konkurransedyktig infrastruktur oppnås bla. gjennom sikker og pålitelig drift, lave kostnader, og selskapets evne til å tilrettelegge for nye forretningsmuligheter. Framtidig utnyttelse og utvikling av eksisterende gassinfrastruktur vil kunne realisere uutnyttede ressurser og fremme teknologiløsninger med høyere effektivitet og mindre klimapåvirkning.

Oppnåelse av statens mål

Selskapet har både HMS, finansielle og operasjonelle nøkkelindikatorer. Totalt sett har Gassco levert god og effektiv drift. Selskapet transporterte 117,6 mrd. standard kubikkmeter (Sm³) gass til landingspunktene, tilsvarende en energimengde på 1 295 TWh. Salgsverdien er i henhold til SSB 559 mrd. kroner. Gassco skapte merverdi for skipere og eiere ved å tilrettelegge for salg av 3 868 mill. Sm³ ekstra kapasitet. Transportsystemet hadde en leveransetilgjengelighet på 99,40 pst. og kvaliteten på levert gass var 100 pst. i henhold til spesifikasjon. CO₂e-intensiteten var 0,75 kg/MWh. Det ble gjennomført omfattende vedlikeholdsarbeid på Kårstø, Draupner og mottaksterminalene på kontinentet. Det er gjennomført studier og prosjekter med sikte på å redusere CO₂-utslippene på Kårstø. Gassco ledet en mulighetsstudie som har vurdert CO₂-transport fra Tyskland til CO₂-lagre på norsk sokkel. For å øke selskapets effektivitet og verdiskaping for skiperne er det etablert prosedyrer for å optimalisere NGL-produksjon versus injeksjon i tørrgassen på Kårstø. Arbeidet med bruk av robotteknologi og digitalisering av arbeidsprosesser pågår.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Sikker, pålitelig og effektiv drift

Kritiske hendelser, antall siste 12 mnd/mill. arbeidstimer

0

1,2 (1,4)

Tilgjengelighet

99,24 %

99,40 % (98,53)

Kvalitet

99,96 %

100 % (100)

Driftskostnader for rørledningssystemet eksl. strøm og avgifter, mill. kr.

7 818

8 105 mill. kr. (7 223)

Ekstra kapasitet salg, mill. Sm³

3 294

3 868 (5 215)

Redusere klimapåvirkningen

Kg. CO₂e pr. MWt

0,90

0,75 (0,84)

Skape framtidens infrastruktur

Strategiske prosjekter iht. plan*

100 %

100 % (100)

Effektiv drift

Optimalisere produksjonen på Kårstø - NGL versus injeksjon i tørrgass

Initiativ og tiltak iht. plan **

Justere forholdet mellom produksjon av NGL og tørrgass basert på prisbildet

100 %

Digitalisering av data til skipere og myndigheter

Initiativ og tiltak iht. plan ***

Bedre tilgang på data for skipere og myndigheter/Avvikle datautveksling via tradisjonelle rapporter

100 %

*Fremdrift, kost og kvalitet i henhold til plan på utvalgte prosjekter fra den strategiske handlingsplanen (Tysk-Norsk energisamarbeid, Barentshavet, Kårstø).

**Etablert rutiner for å legge om produksjonen fra NGL til injeksjon i tørrgass og motsatt ut fra prisbildet. Signifikant økning i inntekter til skiperne og lavere utslipp fra anlegget.

***En stor del av dataene er nå tilgjengelig via API (grensesnitt der to programvareløsninger kommuniserer og utveksler data).

Statens eierandel: 100 pst.

Energidepartementet

Styret: Jan Skogseth (styreleder, 1955, Rogaland), Bente Nyland (1958, Rogaland), Anne-Lene Midseim (1968, Oslo), Asgeir

Tomasgard (1970, Trøndelag), Karl-Petter Løken (1966, Akershus), Vidar Nilsen*, Siv Jane Hettervik*, Agnes S. Gjertsen*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Frode Leversund

Hovedkontor: Karmøy

Revisor: PwC AS

Nettside: www.gassco.eu

Foto: Haakon Nordvik

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

0

0

Driftsresultat (EBIT)

0

0

Resultat etter skatt

0

0

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

2 664

1 974

- Hvorav kontantbeholdning

548

482

Sum egenkapital

15

15

Sum gjeld og forpliktelser

2 649

1 959

- Hvorav rentebærende gjeld

103

80

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

96

95

Driftsmargin (EBIT)

0 %

0 %

Egenkapitalandel

0,6 %

0,8 %

Netto kontantstrøm fra drift

169

-611

Netto kontantstrøm fra investeringer

-103

-79

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

426

393

Andel ansatte i Norge

58 %

58 %

Andel kvinner i ledergruppen

43 %

43 %

Andel kvinner i selskapet totalt

26 %

26 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

101 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

2,1 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

3,6 %

3,5 %

Skadefravær (H1/LTI)

3,2

3,5

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1*

906 488

939 000

Scope 2 (lokasjonsbasert)

70 333

78 968

Scope 3**

-

-

*100 pst. av utslipp fra opererte anlegg. Inkluderer anlegg hvor Equinor er teknisk tjenesteyter (TSP) og rapporterer de samme utslippene. Equinor rapporterer ca. 0,8 mill. tonn CO₂e og Petoro ca. 0,4 mill. tonn CO₂e av disse utslippene under sine respektive scope 1-utslipp.

**Gassco har tidligere rapportert utslipp fra bruk av produkter (scope 3, kat. 11) som transporteres gjennom gassinfrastrukturen, men har i samråd med revisor funnet ut at dette er utenfor selskapets rapporteringsansvar.

Klimamål

2030: Redusere klimagassutslipp (tonn CO₂e) med 50 pst. i forhold til 2005-nivå (scope 1 og 2).

2050: Redusere klimagassutslipp (tonn CO₂e) til nær null i 2050 (scope 1 og 2).

Gassco står også sammen med bransjen gjennom Konkraft og vil bidra til oppnåelse av bransjemålet om 50 pst. reduksjon i 2030 og nær null i 2050.

Gassnova SF

Gassnova ivaretar statens interesser knyttet til fangst, transport og geologisk lagring av CO₂ og er rådgiver for Energidepartementet i arbeidet med CO₂-håndtering. Gassnova ble etablert som et forvaltningsorgan i 2005 og omgjort til statsforetak i 2007.

Statens eierskap

Staten er eier i Gassnova for å sikre ivaretakelse av statens interesser knyttet til CO₂-håndtering. Statens mål som eier er å bidra til teknologiutvikling og kompetanseoppbygging for kostnadseffektive og fremtidsrettede løsninger for CO₂-håndtering.

Mål og strategiske prioriteringer

Gassnova skal fremme teknologiutvikling og kompetanseoppbygging for kostnadseffektive og framtidsrettede løsninger for CO₂-håndtering. Foretaket har gjennom 20 år bygget opp bred kunnskap om utvikling og bruk av teknologi og løsninger for CO₂-fangst og -lagring. Gassnova vil være en viktig bidragsyter i videreutviklingen av CO₂-håndtering og gjennomføringen av regjeringens helhetlige politikk på området. I 2024 er det i samspill med Energidepartementet arbeidet med å kartlegge utviklingsmuligheter for Gassnova i et 3-5 årsperspektiv, herunder foretakets fremtidige rolle i virkemiddelapparatet.

Oppnåelse av statens mål

Gassnovas hovedmål søkes oppnådd gjennom oppfølging av Langskip, CLIMIT-programmet, Teknologisenter Mongstad (TCM), samt bistand til Energidepartementet med råd og ulike utredningsoppdrag. Hovedprioritet i 2024 har vært oppfølging av Langskip-prosjektet med god kostnads- og risikostyring, herunder forberedelser til oppstart av driftsfasen. Gassnova bidrar aktivt med å sammenstille og tilgjengeliggjøre læring fra Langskip, og det har i 2024 vært høy aktivitet knyttet til kunnskapsformidling og samhandling med aktører involvert i etterfølgende prosjekter, myndighetsorganer og deler av virkemiddelapparatet i Norge og Europa. Videre legger læring fra Langskip til rette for synergier mellom CLIMIT-programmet, TCM og arbeidet med utredning av virkemidler for CO₂-fangst. I forbindelse med ny avtaleperiode for TCM 2024-2025 ble eierne enige om rammene for en strategiprosess, hvor formålet er å sikre langsiktig utnyttelse av anleggene. Det er foretatt 29 nye bevilgninger i 2024 under CLIMIT-Demo ordningen, blant annet til prosjekter knyttet til teknologiutvikling og tidlig fase-prosjektmodning.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Kunnskapsspredning

Antall relevante CCS kunnskapsprodukter (nettartikler, fagnotater og/eller rapporter)

37

43

Bidrag for kostnadsreduksjoner og bred internasjonal utbredelse av CO2-håndtering

Evaluering av eksisterende prosjektportefølje (CLIMIT)

> 60 %

90 %

Effektiv drift

Redusere statens kostnader

Årsresultat (mill. kr.)

≥ 0

6,3 mill. kr. (10,6)

Statens eierandel: 100 pst.

Energidepartementet

Styret: Trond Moengen (styreleder, 1966, Akershus), Marianne Holmen (nestleder, 1972, Oslo), Kristin Skofteland (1971, Rogaland), May Britt Myhr (1960, Trøndelag), Bjørn Kjetil Mauritzen (1970, Akershus), Per Einar Solli*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Morten Henriksen

Hovedkontor: Porsgrunn

Revisor: BDO AS

Nettside: www.gassnova.no

Foto: Brevik CCS

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024*

2023

Driftsinntekter

80,0

114

Driftsresultat (EBIT)

0,5

4,0

Skattekostnad

-

0,3

Resultat etter skatt

6,3

9,5

Balanse

2024*

2023

Sum eiendeler

120

154

- Hvorav kontantbeholdning

119

121

Sum egenkapital

101

56,4

Sum gjeld og forpliktelser

18,6

97,2

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024*

2023

Tilskudd: Energidepartementet

94,3

105

Verdier og utbytte

2024*

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024*

2023

Sysselsatt kapital

101

56,4

Driftsmargin (EBIT)

0,6 %

3,5 %

Egenkapitalandel

84,2 %

36,6 %

Andre nøkkeltall

2024*

2023

Antall ansatte

31

31

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

40 %

60 %

Andel kvinner i selskapet totalt

42 %

42 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

14 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

4,2 %

3,5 %

Skadefravær (H1/LTI)

-

-

Klimagassutslipp

2024*

2023

Scope 1

0

0

Scope 2

21,6**(1)

11,2**(2)

Scope 3

-

-

*Gassnova rapporterer f.o.m. regnskapsåret 2024 som små foretak etter regnskapsloven. Konsernregnskap utarbeides dermed ikke, og rapporterte tall for 2024 gjelder Gassnova SF. Datterselskap TCM Assets AS er ikke inkludert i tallene for 2024.

**NVEs beregnede CO₂-utslipp i varedeklarasjonen for strømleverandører: (1) 599 g/KWh & (2) 502 g/KWh.

Klimamål

Gassnova jobber kontinuerlig for at statens ambisjoner innenfor CO₂-håndtering kan oppnås. Gassnova jobber aktivt med å redusere virksomhetens egne utslipp knyttet til scope 3, inkludert reisevirksomhet og ansattes transport til og fra arbeidssted.

Graminor AS

Graminor sitt samfunnsoppdrag er å bidra til norsk matsikkerhet og beredskap ved å levere nye plantesorter til jord- og hagebruksnæringen tilpasset norske og nordiske vekstforhold. Oppdraget innebærer utvikling av norske plantesorter, representasjon og uttesting av utenlandske sorter og produksjon av prebasis (såkorn, såfrø, potet). En samfunnsmessig merverdi av oppdraget er å bidra til økt matproduksjon på norske ressurser. Graminor har programmer i korn (hvete, havre og bygg), engvekster, potet, frukt og bær.

Statens eierskap

Staten er eier i Graminor for å bidra med plantesorter til jord- og hagebruksnæringen tilpasset norsk og nordisk klima for å bidra til matsikkerhet i Norge. Statens mål som eier er bærekraftig og mest mulig effektiv utvikling av plantesorter av høy kvalitet. Virksomhet i konkurranse med andre skal drives med samme mål som statens overordnede mål som eier i selskaper som primært opererer i konkurranse med andre selskaper (kategori 1).

Mål og strategiske prioriteringer

Graminor har en viktig rolle i norsk matproduksjon og matberedskap da genetikk utviklet og testet for norske vekstforhold bidrar til selvforsyning basert på norske ressurser. Graminor leverer på FNs bærekraftsmål nr 2: matsikkerhet, bedre ernæring og fremme bærekraftig landbruk. Dette oppnås med utgangspunkt i ansvarlig drift som i minst mulig grad har negativ påvirkning på miljø og mennesker. Selskapet bidrar også til bevaring av biologisk mangfold gjennom aktivt arbeid med utvikling av genressurser.

Oppnåelse av statens mål

Mål for beredskap og matsikkerhet oppnådd 2024: over 70 pst. markedsandel på norskutviklede kornsorter (vårhvete, havre, 6-rads bygg). Over 60 pst. markedsandel på norskutviklede engfrø. Rundt 25 pst. markedsandel for norske potetsorter. Testet ut sorter av høsthvete og proteinvekster (åkerbønne og erter) som egner seg for dyrking i Norge. All norsk frukt- og bærforedling utføres på Njøs frukt- og bærsenter på oppdrag fra Graminor. Graminor produserer all norsk prebasis, som er en forutsetning og utgangspunkt for norsk såkorn og såfrø produksjon. Selskapet var involvert i 22 forsknings- og utviklingsprosjekter som bidro til å utvikle ny kompetanse og ta i bruk nye teknologier for mer effektiv sortsutvikling.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Norsk selvforsyning, matsikkerhet og matberedskap

Markedsandel norske sorter

≥ 50 % for korn

≥ 50 % for engvekster

≥ 25 % for potetsorter

Bygg 95,2 % (95,2)

Vårhvete 56,6 % (56,2)

Havre 89,3 % (89.3)

Engvekster 63,3 % (63,3)

Potet 23 % (23,3)

Effektiv drift

Graminor skal til enhver tid ha 1,5 % lavere sykefravær enn landsgjennomsnittet

Sykefravær

1,5 p.p. lavere enn 6,61 % (landsgjennomsnitt)

5,5 % (2,1)

Graminor har nullvisjon på skader og uhell relatert til arbeidet

Innrapporterte uhell og skader via HMS rapportering og verneombud

0

0

Statens eierandel: 28,2 pst.

Landbruks- og matdepartementet

Styret: Hans Frode Kielland Asmyhr (styreleder, 1970, Akershus), Ragnar Dæhli (nestleder, 1964, Innlandet), Jostein Fjeld (1967, Innlandet), Hildegunn Norheim (1963, Østfold), Elisabeth Morthen (1962, Akershus), Kristine Koller (1987, Akershus), Helga Amdahl*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Kristin Børresen

Hovedkontor: Hamar

Revisor: BDO AS

Nettside: www.graminor.no

Foto: Graminor AS

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

85,6

84,0

Driftsresultat (EBIT)

-0,8

2,2

Skattekostnad

5,7

0,4

Resultat etter skatt og minoritet

1,2

2,0

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

102

125

- Hvorav kontantbeholdning

20,3

20,0

Sum egenkapital

55,3

78,9

Sum gjeld og forpliktelser

21,1

46,6

- Hvorav rentebærende gjeld

0*

25,0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Driftstilskudd over Jordbruksavtalen, Landbruksdirektoratet

29

27

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Gj. utbytteandel siste fem år

0 %

0 %

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

81,1

104

Driftsmargin (EBIT)

-0,9 %

2,6 %

Egenkapitalandel

54 %

63,1 %

Netto kontantstrøm fra drift

8,5

11,8

Netto kontantstrøm fra investeringer

-4,8

-24,8

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

35

34

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

50 %

50 %

Andel kvinner i selskapet totalt

49 %

44 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

2,9 %

-

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

5,5 %

2,1 %

Skadefravær

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1, 2 og 3**

-

-

*Fra og med 2024 er terskelverdiene for konsernrapportering økt. Den rentebærende gjelden er i sin helhet i datterselskapet Bjørke Eiendom og utgjør kroner 24 225 000. 

**Ikke tilgjengelig.

Klimamål

Ikke tilgjengelig.

Helse Midt-Norge RHF

Helse Midt-Norge sørger for gode og likeverdige spesialisthelsetjenester til befolkningen i Møre og Romsdal og Trøndelag. I tillegg har selskapet lovpålagte oppgaver innenfor forskning, utdanning og opplæring av pasienter og pårørende. De regionale helseforetakene ble etablert i 2002 da staten overtok ansvaret for spesialisthelsetjenestene fra fylkeskommunene.

Statens eierskap

Staten er eier i de regionale helseforetakene for å sikre at det finnes et tilbud av spesialisthelsetjenester i Norge til alle som trenger det, når de trenger det, uavhengig av alder, kjønn, bosted, økonomi og etnisk bakgrunn. Statens mål som eier er å oppnå gode og likeverdige spesialisthelsetjenester, samt å legge til rette for forskning og undervisning med god kvalitet.

Mål og strategiske prioriteringer

Helse Midt-Norge skal, jf. spesialisthelsetjenesteloven § 2-1, sørge for at befolkningen i regionen tilbys spesialisthelsetjenester. Det regionale helseforetaket skal videre oppfylle statens sektorpolitiske mål innen helse, forskning og utdanning. Regjeringen har definert sektorpolitiske hovedmål som følges. Helse Midt-Norge har i Regional utviklingsplan 2023-2026 definert fem hovedsatsingsområder: "Digitalisering for bedre tjenester og pasientmedvirkning", "samling om beste praksis", "regionale fellesløsninger", "bærekraft i personell og kompetanse" og "sterkere samhandling".

Oppnåelse av statens mål

Helse Midt-Norge arbeidet i 2024 for å oppfylle statens tre hovedmål: i) styrke psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling; ii) styrke forskning, innovasjon og kompetanse og forbedre kvalitet og pasientsikkerhet; og iii) rask tilgang til helsetjenester og sammenhengende pasientforløp. Måloppnåelsen innen de ulike områdene varierer, og er redegjort for i Årlig melding 2024 fra Helse Midt-Norge. Hovedoppgavene pasientbehandling, utdanning av helsepersonell, forskning og opplæring av pasienter og pårørende har vært ivaretatt i tråd med de føringer eier har gitt. Helse Midt-Norge har i 2024 nådd en betydelig milepæl i og med at Helseplattformen er tatt i bruk ved alle regionens sykehus. Innføringen har vært ressurskrevende, og regionen har en krevende driftssituasjon og befinner seg i en alvorlig økonomisk situasjon. Dette krever intensivert omstillingsarbeid i foretaksgruppen. Helse Midt-Norge har i 2024 økte ventetider og utfordringer med rekruttering og bemanning, og arbeidet med dette har høy prioritet. Arbeid med innovasjon, nye teknologiske løsninger og å redusere uønsket variasjon er sentralt i denne sammenheng.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Rask tilgang til helsetjenester og sammen-hengende pasientforløp

Gjennomsnittlig ventetid skal reduseres sammenlignet med 2023 for somatikk. Målsetningen på sikt er gjennomsnittlig ventetid lavere enn 50 dager

≤ 62 dager

76 dager (75)

Gjennomsnittlig ventetid skal reduseres sammenlignet med 2023 for psykisk helsevern for barn og unge. Målsetningen på sikt er gjennomsnittlig ventetid lavere enn 35 dager

≤ 70 dager

72 dager (70)

Gjennomsnittlig ventetid skal reduseres sammenlignet med 2023 for psykisk helsevern for voksne. Målsetningen på sikt er gjennomsnittlig ventetid lavere enn 40 dager

≤ 56 dager

60 dager (56)

Gjennomsnittlig ventetid skal reduseres sammenlignet med 2023 for tverrfaglig spesialisert rusbehandling. Målsetningen på sikt er gjennomsnittlig ventetid lavere enn 30 dager

< 30 dager

22 dager (29)

Statens eierandel: 100 pst.

Helse- og omsorgsdepartementet

Styret: Odd Inge Mjøen (styreleder, 1958, Trøndelag), Liv Stette (nestleder, 1958, Møre og Romsdal), Siri Forsmo (1958, Trøndelag), Steinar Kristoffersen (1966, Møre og Romsdal), Arnhild Holstad (1963, Trøndelag), John Arne Moen (1965, Trøndelag), Jarle Holberg (1974, Trøndelag), Lindy Jarosch-von Schweder*, Anita Solberg*, Tore Brudeseth*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Jan Christian Dahle Frich

Hovedkontor: Stjørdal

Revisor: BDO AS

Nettside: www.helse-midt.no

Foto: Helse Midt-Norge RHF

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

30 329

28 341

Driftsresultat (EBIT)

-889

-78,0

Skattekostnad

-2,2

0,8

Minoritetsandel

108

-48,0

Resultat etter skatt og minoritet

-877

42,0

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

33 023

31 729

- Hvorav kontantbeholdning

4 082

4 249

Sum egenkapital

12 589

13 466

- Hvorav minoriteter

-273

-165

Sum gjeld og forpliktelser

20 433

18 263

- Hvorav rentebærende gjeld

10 668

8 500

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Avgift/gebyr

421

417

Oppdrag: Helse- og omsorgsdepartementet

28 073

26 141

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

23 257

21 966

Driftsmargin (EBIT)

-2,9 %

-0,3 %

Egenkapitalandel

38,1 %

42,4 %

Netto kontantstrøm fra drift

472

723

Netto kontantstrøm fra investeringer

-2 888

-3 654

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

23 257

22 121

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

67 %

50 %

Andel kvinner i selskapet totalt

75 %

75 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

80,0 %

79,8 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

-

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

8,9 %

9,1 %

Skadefravær

-

-

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

4 717

5 375

Scope 2 (markedsbasert)

48 831

39 912

Scope 3*

230 630

225 101

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier**:

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 13

*I 2024 ble klimaregnskapet oppdatert med nye CO₂-utslippsfaktorer for perioden 2019 - 2024 for scope 3.

**Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2030: Redusere CO₂e-utslipp med 40 pst. sammenlignet med 2019 (scope 1, 2 og utvalgte kategorier i scope 3).

Delmål: 1. Redusere forekomsten av helsetjenesteassosierte infeksjoner, 2. Redusere energiforbruk med 20 pst., og øke andelen gjenvinningskraft, 3. Andel polikliniske konsultasjoner over video og telefon skal være minimum 20 pst., 4. Redusere unødvendig forbruk, øke ombruk og materialgjenvinning, 5. Andel produkter uten helse- og miljøskadelige stoffer skal være 75 pst., 6. Fossilfri virksomhet innen 2030, 30 pst. reduksjon i bruk av bil og 40 pst. reduksjon i bruk av fly, 7. Bærekraftig skjøtsel av natur og 8. Miljøbevisste medarbeidere med en score på 90 i ForBedringsundersøkelsen.

2045: Klimanøytral drift (scope 1, 2 og 3).

Helse Nord RHF

Helse Nord sørger for gode og likeverdige spesialisthelsetjenester til befolkningen i Nord-Norge og på Svalbard. I tillegg har selskapet lovpålagte oppgaver innenfor forskning, utdanning og opplæring av pasienter og pårørende. De regionale helseforetakene ble etablert i 2002 da staten overtok ansvaret for spesialisthelse- tjenestene fra fylkeskommunene.

Statens eierskap

Staten er eier i de regionale helseforetakene for å sikre at det finnes et tilbud av spesialisthelsetjenester i Norge til alle som trenger det, når de trenger det, uavhengig av alder, kjønn, bosted, økonomi og etnisk bakgrunn. Statens mål som eier er å oppnå gode og likeverdige spesialisthelsetjenester, samt å legge til rette for forskning og undervisning med god kvalitet.

Mål og strategiske prioriteringer

Helse Nord tar samfunnsansvar ved å iverksette nasjonal helsepolitikk og sørge for spesialisthelsetjeneste i Nord-Norge. Det regionale helseforetaket har i 2024 gjennom visjonen «Sammen om helse i nord» og regional utviklingsplan arbeidet for å oppfylle statens tre sektorpolitiske hovedmål innen helse, forskning og utdanning.

Nåsituasjon og demografiske framskrivninger tilsier at betydelige endringer må skje for at foretaksgruppen skal kunne nå overordnede mål innenfor de tildelte økonomiske rammene. Prioriterte innsatsområder i regional utviklingsplan frem mot 2038 er: i) Vår felles helsetjeneste ii) Samhandling og samarbeid og iii) Medarbeideren.

Oppnåelse av statens mål

Helse Nord arbeidet i 2024 for å oppfylle statens tre hovedmål: i) styrke psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling; ii) styrke forskning, innovasjon og kompetanse og forbedre kvalitet og pasientsikkerhet; og iii) rask tilgang til helsetjenester og sammenhengende pasientforløp. Viktige milepæler og forbedringer i 2024 er vesentlig reduksjon i bruk av innleid personell, satsing på yrkesfaglig personell og ferdigstillelse av moderne sykehusbygg i Hammerfest og Narvik, som i stor grad legger til rette for helt ny samhandling med primærhelse- tjenesten og utdanningssektoren.

Foretaksgruppen er fortsatt i en særlig krevende økonomisk situasjon, og må gjennomføre vesentlige omstillinger. Foretaksgruppen har svart ut oppdrag fra Helse- og omsorgsdepartementet om tiltak som vil bidra til å oppnå mer bærekraftig drift. Helse Nord har i tråd med ventetidsløftet jobbet målrettet med å ta igjen etterslep fra pandemitiden. Nødvendige prioriteringer og ressurser til bl.a. oppgavedeling, redusert sykefravær, digitalisering og tiltak som reduserer behovet for personell, har aldri vært viktigere. Samtidig må ressurser til forskning og innovasjon sikres.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Rask tilgang til helsetjenester og sammenhengende pasientforløp

Gjennomsnittlig ventetid skal reduseres sammenlignet med 2023 for somatikk. Målsetningen på sikt er gjennomsnittlig ventetid lavere enn 50 dager

< 72 dager

72 dager (72)

Gjennomsnittlig ventetid skal reduseres sammenlignet med 2023 for psykisk helsevern for barn og unge. Målsetningen på sikt er gjennomsnittlig ventetid lavere enn 35 dager

< 62 dager

59 dager (62)

Gjennomsnittlig ventetid skal reduseres sammenlignet med 2023 for psykisk helsevern for voksne. Målsetningen på sikt er gjennomsnittlig ventetid lavere enn 40 dager

< 67 dager

70 dager (67)

Gjennomsnittlig ventetid skal reduseres sammenlignet med 2023 for tverrfaglig spesialisert rusbehandling. Målsetningen på sikt er gjennomsnittlig ventetid lavere enn 30 dager

< 46 dager

40 dager (46)

Statens eierandel: 100 pst.

Helse- og omsorgsdepartementet

Styret: Renate Larsen (styreleder, 1975, Troms), Rune Gjertin Rafaelsen (nestleder, 1954, Finnmark), Henrik Olsen (1970, Finnmark), Jan-Oddvar Sørnes (1966, Nordland), Anne Husebekk (1954, Troms), Tone Hauge (1968, Nordland), Sissel Alterskjær*, Kari Marie Baadstrand Sandnes*, Martin Øien Jenssen*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Marit Lind

Hovedkontor: Bodø

Revisor: BDO AS

Nettside: www.helse-nord.no

Foto: Dronefoto AS

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

24 674

22 415

Driftsresultat (EBIT)

135

-367

Skattekostnad

-0,5

0,1

Minoritetsandel

Resultat etter skatt og minoritet

66

-407

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

25 578

24 815

- Hvorav kontantbeholdning

1 948

1 824

Sum egenkapital

11 197

11 132

Sum gjeld og forpliktelser

14 380

13 684

- Hvorav rentebærende gjeld

8 642

8 317

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Avgift/gebyr

358

352

Oppdrag: Helse- og omsorgsdepartementet

23 433

21 287

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

19 839

19 449

Driftsmargin (EBIT)

0,5 %

-1,6 %

Egenkapitalandel

43,8 %

44,9 %

Netto kontantstrøm fra drift

1 472

193

Netto kontantstrøm fra investeringer

-1 800

-1 813

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

19 881

19 507

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

44 %

50 %

Andel kvinner i selskapet totalt

55 %

52 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

89 %

88 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

6 %

6 %

Medarbeiderengasjement

-

-

Sykefravær (%)

9,4 %

9,6 %

Skadefravær

-

-

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

7 044

7 003

Scope 2 (markedsbasert)

36 874

36 935

Scope 3**

160 866

162 845

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ,9

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

*Se s. 56 for utslippskategorier.

**I 2024 ble klimaregnskapet oppdatert med nye

CO₂-utslippsfaktorer for perioden 2019 - 2024 for scope 3.

Klimamål

2030: Redusere CO₂e-utslipp med 40 pst. sammenlignet med 2019 (scope 1, 2 og utvalgte kategorier i scope 3).

Delmål: 1. Redusere forekomsten av helsetjenesteassosierte infeksjoner, 2. Redusere energiforbruket med 20 pst. og øke andelen gjenvinningskraft, 3. Andel polikliniske konsultasjoner over video og telefon skal være minimum 20 pst., 4. Redusere unødvendig forbruk, øke ombruk og materialgjenvinning, 5. Andel produkter uten helse- og miljøskadelige stoffer skal være 75 pst., 6. Fossilfri virksomhet innen 2030, 30 pst. reduksjon i bruk av bil og 40 pst. reduksjon i bruk av fly, 7. Bærekraftig skjøtsel av natur og 8. Miljøbevisste medarbeidere med en score på 90 i ForBedringsundersøkelsen.

2045: Klimanøytral drift (scope 1, 2 og 3).

Helse Sør-Øst RHF

Helse Sør-Øst sørger for gode og likeverdige spesialisthelsetjenester til befolkningen i Innlandet, Buskerud, Akershus, Oslo, Vestfold, Østfold, Telemark og Agder. I tillegg har selskapet lovpålagte oppgaver innenfor forskning, utdanning og opplæring av pasienter og pårørende. De regionale helseforetakene ble etablert i 2002 da staten overtok ansvaret for spesialisthelsetjenestene fra fylkeskommunene.

Statens eierskap

Staten er eier i de regionale helseforetakene for å sikre at det finnes et tilbud av spesialisthelsetjenester i Norge til alle som trenger det, når de trenger det, uavhengig av alder, kjønn, bosted, økonomi og etnisk bakgrunn. Statens mål som eier er å oppnå gode og likeverdige spesialisthelsetjenester, samt å legge til rette for forskning og undervisning med god kvalitet.

Mål og strategiske prioriteringer

Helse Sør-Øst skal, jf. spesialisthelsetjenesteloven § 2-1, sørge for at befolkningen i regionen tilbys spesialisthelsetjenester. Det regionale helseforetaket skal videre oppfylle statens sektorpolitiske mål innen helse, forskning og utdanning. Regjeringen har definert tre sektorpolitiske hovedmål som følges.

Helse Sør-Øst har i «Regional utviklingsplan 2040» fastsatt fire mål:

Bedre helse i befolkningen, med sammenhengende innsats fra forebygging til spesialiserte helsetjenester.

Kvalitet i pasientbehandlingen og gode brukererfaringer.

Godt arbeidsmiljø for ansatte, utvikling av kompetanse og mer tid til pasientbehandling.

Bærekraftige helsetjenester for samfunnet.

Oppnåelse av statens mål

Helse Sør-Øst arbeidet i 2024 for å oppfylle statens tre hovedmål: i) styrke psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling; ii) styrke forskning, innovasjon og kompetanse og forbedre kvalitet og pasientsikkerhet; og iii) rask tilgang til helsetjenester og sammenhengende pasientforløp.

Hovedoppgavene pasientbehandling, utdanning av helsepersonell, forskning og opplæring av pasienter og pårørende har vært ivaretatt i tråd med de føringer eier har gitt. Helse Sør-Øst har intensivert arbeidet med å få ned ventetider i 2024. Det har vært særskilt oppmerksomhet om sykefravær og den økonomiske styringen i foretaksgruppen. Arbeidet med forbedring og læring prioriteres høyt for å øke måloppnåelsen på flere områder. Det er et potensial for økt kvalitet og reduksjon av uønskede hendelser og uønsket variasjon i tjenesten.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Rask tilgang til helsetjenester og sammenhengende pasientforløp

Gjennomsnittlig ventetid skal reduseres sammenlignet med 2023 for somatikk. Målsetningen på sikt er gjennomsnittlig ventetid lavere enn 50 dager

< 76 dager

79 dager (76)

Gjennomsnittlig ventetid skal reduseres sammenlignet med 2023 for psykisk helsevern for barn og unge. Målsetningen på sikt er gjennomsnittlig ventetid lavere enn 35 dager

< 49 dager

46 dager (49)

Gjennomsnittlig ventetid skal reduseres sammenlignet med 2023 for psykisk helsevern for voksne. Målsetningen på sikt er gjennomsnittlig ventetid lavere enn 40 dager

< 52 dager

55 dager (52)

Gjennomsnittlig ventetid skal reduseres sammenlignet med 2023 for verrfaglig spesialisert rusbehandling. Målsetningen på sikt er gjennomsnittlig ventetid lavere enn 30 dager

< 32 dager

31 dager (32)

Statens eierandel: 100 pst.

Helse- og omsorgsdepartementet

Styret: Svein Ingvar Gjedrem (styreleder, 1950, Akershus), Nina Tangnæs Grønvold (nestleder, 1969, Østfold), Einar Lunde (1968, Agder), Liv Monica Stubholt (1961, Akershus), Peder Kristian Olsen (1950, Innlandet), Bushra Ishaq (1958, Oslo), Stine Ramstad Westby (1970, Akershus), Christian Grimsgaard*, Irene Kronkvist*, Cathrine Strand Aaland*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Terje Rootwelt

Hovedkontor: Hamar

Revisor: PwC AS

Nettside: www.helse-sorost.no

Foto: Helse Sør-Øst RHF

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

114 815

106 236

Driftsresultat (EBIT)

3 293

1 359

Skattekostnad

-2,0

5,8

Minoritetsandel

-1,1

-2,1

Resultat etter skatt og minoritet

3 184

1 544

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

123 202

114 106

- Hvorav kontantbeholdning

15 864

17 367

Sum egenkapital

49 750

46 563

- Hvorav minoriteter

8,6

9,7

Sum gjeld og forpliktelser

73 451

67 543

- Hvorav rentebærende gjeld

29 564

22 355

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Avgift/gebyr

964

918

Oppdrag: Helse- og omsorgsdepartementet

103 529

95 714

Kjøp/tilskudd:Finansiering fra Helsedirektoratet

3 645

3 313

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

88 028

77 991

Driftsmargin (EBIT)

2,9 %

1,3 %

Egenkapitalandel

40,4 %

40,8 %

Netto kontantstrøm fra drift

4 020

3 714

Netto kontantstrøm fra investeringer

-13 933

-16 949

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

85 304

84 167

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

44 %

44 %

Andel kvinner i selskapet totalt

75 %

75 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

85 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

8 %

Medarbeiderengasjement (1-10)

8,2

Sykefravær (%)

7,7 %

8,5 %

Skadefravær (H1/LTI)

-

-

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

19 993

21 392

Scope 2 (markedsbasert)

155 142

146 775

Scope 3

804 449

963 320

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

*Se s. 56 for utslippskategorier.

**I 2024 ble klimaregnskapet oppdatert med nye

CO₂-utslippsfaktorer for perioden 2019–2024 for scope 3.

Klimamål

2030: Redusere CO₂e-utslipp med 40 pst. sammenlignet med 2019 (scope 1, 2 og utvalgte kategorier i scope 3).

Delmål: 1. Redusere forekomsten av helsetjenesteassosierte infeksjoner, 2. Redusere energiforbruket med 20 pst. og øke andelen gjenvinningskraft, 3. Andel polikliniske konsultasjoner over video og telefon skal være minimum 20 pst., 4. Redusere unødvendig forbruk, øke ombruk og materialgjenvinning, 5. Andel produkter uten helse- og miljøskadelige stoffer skal være 75 pst., 6. Fossilfri virksomhet innen 2030, 30 pst. reduksjon i bruk av bil og 40 pst. reduksjon i bruk av fly, 7. Bærekraftig skjøtsel av natur og 8. Miljøbevisste medarbeidere med en score på 90 i ForBedringsundersøkelsen.

2045: Klimanøytral drift (scope 1, 2 og 3).

Helse Vest RHF

Helse Vest sørger for gode og likeverdige spesialisthelsetjenester til befolkningen i Rogaland og Vestland. I tillegg har selskapet lovpålagte oppgaver innenfor forskning, utdanning og opplæring av pasienter og pårørende. De regionale helseforetakene ble etablert i 2002 da staten overtok ansvaret for spesialisthelsetjenestene fra fylkeskommunene.

Statens eierskap

Staten er eier i de regionale helseforetakene for å sikre at det finnes et tilbud av spesialisthelsetjenester i Norge til alle som trenger det, når de trenger det, uavhengig av alder, kjønn, bosted, økonomi og etnisk bakgrunn. Statens mål som eier er å oppnå gode og likeverdige spesialisthelsetjenester, samt å legge til rette for forskning og undervisning med god kvalitet.

Mål og strategiske prioriteringer

Helse Vest skal, jf. spesialisthelsetjenesteloven § 2-1, sørge for at befolkningen i regionen tilbys spesialisthelsetjenester. Det regionale helseforetaket skal videre oppfylle statens sektorpolitiske mål innen helse, forskning og utdanning. Regjeringen har definert fem sektorpolitiske hovedmål som følges. I tillegg er det definert risikoområder som skal følges særlig opp i foretaksgruppen Helse Vest. Fra 2024 er disse nytte av digitalisering, legemiddelområdet, uønsket variasjon og prioritering, beholde og rekruttere medarbeidere og beredskap.

Helse Vest sin virksomhetsstrategi og utviklingsplaner definerer strategiske mål og tiltaksområder for å oppfylle målene. Utviklingsplanen omhandler perioden fram mot 2035, med fire hovedsatsingsområder: (i) pasienter, brukere og pårørende, (ii) medarbeidere og kompetanse, (iii) utvikling og (iv) samhandling. Hvert område har egne tiltaksplaner.

Oppnåelse av statens mål

Helse Vest arbeidet i 2024 for å oppfylle statens tre hovedmål: i) styrke psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling; ii) styrke forskning, innovasjon og kompetanse og forbedre kvalitet og pasientsikkerhet; og iii) rask tilgang til helsetjenester og sammenhengende pasientforløp.

Helse Vest har i 2024 løst hovedoppgavene, som er å sørge for pasientbehandling, opplæring av pasienter og pårørende, utdanning av helsepersonell og forskning, i tråd med de føringer eier har gitt. Prioriterte områder i Helse Vest har vært i) redusere ventetider, ii) tiltak for å beholde, utvikle og rekruttere medarbeidere, iii) digitalisering og ta i bruk løsninger som er innført og iv) psykisk helsevern. Det er fortsatt et potensial for økt kvalitet, reduksjon av uønskede hendelser og variasjon i tjenesten. Arbeidet med forbedring og læring skal alltid ha høy prioritet.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Rask tilgang til helsetjenester og sammenhengende pasientforløp

Gjennomsnittlig ventetid skal reduseres sammenlignet med 2023 for somatikk. Målsetningen på sikt er gjennomsnittlig ventetid lavere enn 50 dager

< 71 dager

72 dager (71)

Gjennomsnittlig ventetid skal reduseres sammenlignet med 2023 for psykisk helsevern for barn og unge. Målsetningen på sikt er gjennomsnittlig ventetid lavere enn 35 dager

< 55 dager

52 dager (55)

Gjennomsnittlig ventetid skal reduseres sammenlignet med 2023 for psykisk helsevern for voksne. Målsetningen på sikt er gjennomsnittlig ventetid lavere enn 40 dager

< 49 dager

44 dager (49)

Gjennomsnittlig ventetid skal reduseres sammenlignet med 2023 for tverrfaglig spesialisert rusbehandling. Målsetningen på sikt er gjennomsnittlig ventetid lavere enn 30 dager

< 33 dager

30 dager (33)

Statens eierandel: 100 pst.

Helse- og omsorgsdepartementet

Styret: Agnes Landstad (styreleder, 1962, Akershus), Oddvar Kaarbøe (nestleder, 1969, Vestland), Pål Eikeseth (1977, Vestland), Anne Karin Hamre (1965, Vestland), Kristin Reitan Husebø (1963, Rogaland), Hege Solbakken (1972, Vestland), Tord Anton Haaland (1969, Rogaland), Wenche Kristin Røkenes*, Linda Karin Gangstøe*, Lars Kåre Kleppe*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Inger Cathrine Bryne

Hovedkontor: Stavanger

Revisor: BDO AS

Nettside: www.helse-vest.no

Foto: Katrine Sunde

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

40 622

37 366

Driftsresultat (EBIT)

946

209

Skattekostnad

0

0

Resultat etter skatt

903

319

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

51 576

44 686

- Hvorav kontantbeholdning

7 074

3 648

Sum egenkapital

19 960

19 057

Sum gjeld og forpliktelser

31 616

25 628

- Hvorav rentebærende gjeld

17 608

16 322

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Avgift/gebyr

448

425

Oppdrag: Helse- og omsorgsdepartementet

37 803

35 144

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

37 568

35 379

Driftsmargin (EBIT)

2,3 %

0,6 %

Egenkapitalandel

38,7 %

42,6 %

Netto kontantstrøm fra drift

2 238

840

Netto kontantstrøm fra investeringer

-5 172

-5 449

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

31 457

31 113

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

43 %

43 %

Andel kvinner i selskapet totalt

76 %

75 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

83 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

1,6 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

7,8 %

-

Skadefravær

-

-

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

15 086

12 412

Scope 2 (markedsbasert)

59 550

55 014

Scope 3*

249 846

239 371

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier**:

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 , 9

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8

*I 2024 ble klimaregnskapet oppdatert med nye CO₂-utslippsfaktorer for perioden 2019 - 2024 for scope 3.

**Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2030: Redusere CO₂e-utslipp med 40 pst. sammenlignet med 2019 (scope 1, 2 og utvalgte kategorier i scope 3).

Delmål: 1. Redusere forekomsten av helsetjenesteassosierte infeksjoner, 2. Redusere energiforbruket med 20 pst. og øke andelen gjenvinningskraft, 3. Andel polikliniske konsultasjoner over video og telefon skal være minimum 20 pst., 4. Redusere unødvendig forbruk, øke ombruk og materialgjenvinning, 5. Andel produkter uten helse- og miljøskadelige stoffer skal være 75 pst., 6. Fossilfri virksomhet innen 2030, 30 pst. reduksjon i bruk av bil og 40 pst. reduksjon i bruk av fly, 7. Bærekraftig skjøtsel av natur og 8. Miljøbevisste medarbeidere med en score på 90 i ForBedringsundersøkelsen.

2045: Klimanøytral drift (scope 1, 2 og 3).

Innovasjon Norge

Innovasjon Norges formål er å være statens og fylkeskommunenes virkemiddel for å realisere verdiskapende næringsutvikling i hele landet. På oppdrag fra eierne tilbyr selskapet tjenester innen finansiering, rådgivning, kompetanse, nettverk og profilering til et bredt spekter av norske virksomheter. Innovasjon Norge ble opprettet i 2003 og har hovedkontor i Oslo, regionkontorer i hele landet og tilstedeværelse i 23 internasjonale markeder.

Statens eierskap

Staten er eier i Innovasjon Norge for å gi næringslivet et tilbud av bedriftsrettede ordninger som skal utløse bedrifts- og samfunnsøkonomisk lønnsom næringsutvikling, herunder regionenes næringsmessige muligheter. Statens mål som eier er å utløse bedrifts- og samfunnsøkonomisk lønnsom næringsutvikling i hele landet.

Mål og strategiske prioriteringer

Innovasjon Norges mål er å bidra til flere gode gründere, flere vekstkraftige bedrifter og flere innovative næringsmiljøer i hele landet. Ny strategi for perioden 2025-2030 ble vedtatt i desember 2024. Selskapets strategiske prioriteringer fremover er å:

bidra til å gjøre norsk næringsliv mer produktivt,

og sørge for at flere bedrifter vokser internasjonalt.

Dette skal nås gjennom å være en foretrukken rådgiver, en bank som utfordrer og en partner som utløser kapital og åpner dører til nye markeder.

Oppnåelse av statens mål

Innovasjon Norge innvilget 10 mrd. kroner i lån, tilskudd og garantier til norsk næringsliv i 2024, der låneproduktene lavrisikolån og innovasjonslån utgjør de største ordningene. I tillegg har Innovasjon Norge i 2024 fått et ekstraordinært oppdrag (IPCEI EU Batin) til støtte til batterinæringen. Tjenestene overfor norsk landbruk har fortsatt å øke, og Bionova har styrket sin posisjon. 96 pst. av bedriftene oppgir at støtten i høy, eller middels, grad har vært utslagsgivende for at prosjektet som ble støttet, faktisk ble realisert. Målingen av innsatsen for 2024 viser at bedrifter som har mottatt støtte fra Innovasjon Norge hadde en årlig mervekst i salgsinntekter på 15,8 pst. poeng, verdiskaping på 10,6 pst. poeng og produktivitet på 6 pst. poeng sammenlignet med bedrifter som ikke har fått støtte.

Gjennom økte lånerammer til lavrisikolån og den nye låneordningen Grønn Industrifinansiering (GIF), samt en garantiavtale med Det Europeiske Investeringsfondet (EIF), står Innovasjon Norge vesentlig sterkere til å bidra til innovasjon og utvikling i norsk næringsliv.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator og mål 2024

Resultat 2024* (2023**)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Hovedmål: Utløse bedrifts- og samfunnsøkonomisk lønnsom næringsutvikling og regionenes næringsmessige muligheter

Mervekst i salgsinntekter

15,8 pst. p. (14,8)

Mervekst i produktivitet

6,0 pst. p. (4,3)

Mervekst i verdiskaping

10,6 pst. p. (10,8)

Delmål 1: Flere gode gründere

Mervekst i salgsinntekter

22,6 pst. p. (21,5)

Mervekst i produktivitet

10,5 pst. p. (9,7)

Mervekst i verdiskaping

18,3 pst. p. (19,1)

Delmål 2: Flere vekstkraftige bedrifter

Mervekst i salgsinntekter

7,6 pst. p. (7,0)

Mervekst i produktivitet

5,0 pst. p. (0,7)

Mervekst i verdiskaping

3,8 pst. p. (3,9)

Delmål 3: Flere innovative næringsmiljøer

Mervekst i salgsinntekter

12,8 pst. p. (9,3)

Mervekst i produktivitet

6,8 pst. p. (1,8)

Mervekst i verdiskaping

15,3 pst. p. (7,0)

Effektiv drift

God balanse mellom formåls- og kostnadseffektivitet i løpende drift

Varig kostnadsbesparelse på 100 mill. kroner innen utgangen av 2024 i forhold til 2021

Oppfylt

Selskapets arbeid med økt digitalisering og automatisering har fremdeles høy prioritet

Pågående

*Basert på regnskapstall for perioden 2014-2023. Metoden benyttet i effektmålingene går ut på å sammenligne utviklingen i utvalgte indikatorer for Innovasjon Norges kunder med en gruppe av liknende virksomheter, som ikke har mottatt støtte. Effektene er målt som forskjeller i gjennomsnitt i årlig vekst i den første treårsperioden etter støtte fra Innovasjon Norge (årlig mervekst i forhold til kontrollgruppen).

**Basert på regnskapstall for perioden 2003-2022. Metoden er den samme som beskrevet i fotnote over.

Statens eierandel: 51 pst. Nærings- og fiskeridepartementet

Fylkeskommunenes eierandel: 49 pst.

Styret: Ola H. Strand (styreleder, 1957, Trøndelag), Kristin Misund (nestleder, 1965, Østfold), Merete Nygaard Kristiansen (1967, Troms), Kristine Nore (1978, Buskerud), Arvid Gusland (1966, Vestfold), Arne Ingebrigtsen (1972, Møre og Romsdal), Liv Digsør (1978, Akershus), Kristine Falkgård (1967, Akershus), Heine Østby (1972, Agder), Mari Dorte Jønland Michaelsen*, Tim Genge*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Håkon Haugli

Hovedkontor: Oslo

Revisor: Deloitte AS

Nettside: www.innovasjonnorge.no

Foto: Tom Hansen

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

1 556

1 798

Driftsresultat (EBIT)

165

638

Skattekostnad

0

0

Resultat etter skatt og minoritet

235

632

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

29 230

28 019

- Hvorav kontantbeholdning

11 625

9 295

Sum egenkapital

1 595

1 602

Sum gjeld og forpliktelser

27 635

26 417

- Hvorav rentebærende gjeld

16 745

16 930

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Departementene

1 352

1 171

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

284

649

Utbytteandel

121 %

103 %

Gj. utbytteandel siste fem år

115 %

110 %

Utbytte til staten

269

631

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

18 340

18 532

Driftsmargin (EBIT)

10,6 %

35,5 %

Egenkapitalandel

5,5 %

5,7 %

Netto kontantstrøm fra drift

2 537

-483

Netto kontantstrøm fra investeringer

-22,0

446

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

761

726

Andel ansatte i Norge

81 %

85 %

Andel kvinner i ledergruppen

62,5 %

62,5 %

Andel kvinner i selskapet totalt

54 %

56 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse*

93,7 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

5,1 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

3,5 %

4,8 %

Skadefravær

-

-

Klimagassutslipp**

2024

2023

Scope 1

0,6

45

Scope 2 (lokasjonsbasert)

221

218

Scope 2 (markedsbasert)

763

652

Scope 3***

3 593

1 354

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier****:

1, 3, 5, 6, 7

1, 3, 5, 6, 7

*Lønn i utlandet er konvertert til NOK til gjennomsnittskurs for året.

**Utslippsfaktorer for elektrisitet (lokasjonsbasert og markedsbasert) justert i 2024.

***Utslippsfaktor for avfall justert i 2024. Økningen i scope 3 utslipp i 2024 skyldes større innkjøp som ikke var inkludert i 2023.

****Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Under utvikling. Innovasjon Norge har i 2024 innarbeidet regjeringens hovedprinsipp om at støtte gjennom det næringsrettede virkemiddelapparatet skal ha en plass på vei mot lavutslippssamfunnet.

Kimen Såvarelaboratoriet AS

Kimen Såvarelaboratoriet (Kimen) er Norges kompetansesenter på frøkvalitet og frøanalyser, og er nasjonalt referanselaboratorium for såvareanalyser. Virksomheten har eksistert i 140 år og ble omorganisert til aksjeselskap i 2004. Laboratoriet er akkreditert av ISTA (International Seed Testing Association) for analyse av spireevne, sunnhet, renhet og vannbestemmelse i alle såvarer aktuelle for offentlig sertifisering.

Statens eierskap

Staten er eier i Kimen for å opprettholde et nasjonalt kompetansesenter innen såvarekvalitet og såvareanalyse i Norge. Statens mål som eier er mest mulig effektive såvareanalyser og -tjenester av høy kvalitet. Virksomhet i konkurranse med andre skal drives med samme mål som statens overordnede mål som eier i selskaper som primært opererer i konkurranse med andre selskaper (kategori 1).

Mål og strategiske prioriteringer

Kimen vil fremover prioritere å:

Opprettholde internasjonalt (ISTA) akkreditering.

Være nasjonalt referanselaboratorium og bidra med faglig kompetanse innen såvare, til: såvareforretningene, såvareprodusenter/gårdbrukere, offentlig forvaltning og forskningsinstitusjoner. 

Bidra til at kjemisk behandling av såvarer ikke er høyere enn nødvendig.

Opprettholde «Samarbeidsavtale» mellom Mattilsynet og Kimen, omfattende beredskapsplan og varsling til Mattilsynet.

Effektivisere driften gjennom LEAN arbeidet.

Få ned sykefraværet ved tilrettelegging, mindre negativt stress og mindre overtid.

Oppnåelse av statens mål

Selskapet leverte i 2024 det omfang og kvalitetsnivå av analyser og tjenester som har blitt etterspurt, og gjennom dette oppfylt sitt hovedmål. Laboratoriet mottok i alt 9 590 prøver og utførte 22 152 enkeltanalyser, en reduksjon i antall analyser fra 2023 på 13,4 pst. Produksjonen ble utført med om lag samme antall årsverk som 2023. Det har i 2024 vært høyt sykefravær. Salg av andre tjenester som kontrollfeltarbeid og vekstkontroll ble gjennomført som planlagt, og var omtrent på samme nivå som 2023. Kimen har et positivt årsresultat som budsjettert tross nedgang i antall prøver.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Opprettholde internasjonalt (ISTA) akkreditering

Akkreditering av ISTA

Oppretholde ISTA

akkreditering

Akkreditert

(akkreditert)

Være nasjonalt referanselaboratorium

Kunskapsstøtteavtale med Mattilsynet

Kontaktmøte med Mattilsynet for videreføring av kunskapsstøtteavtalen samt delta i faglige arena nasjonalt og internasjonalt

Ny avtale om kunskapsstøtteavtale med Mattilsynet for 2025

Levere analyser av høy kvalitet

Overall ranking for ISTA-ringtester (snitt av seks siste tester) i 5 kategorier: karakter A, B, C og D

karakter: A, A, A, A, A

A, A, A, A, A,

(A, A, A, A, A)

Effektiv drift

Oppretholde høy analyseaktivitet uten økning i årsverk

Antall analyser per totalt antall årsverk

> 1 278

1 108* (1 278)

Innføring av "LEAN" Nedadgående trend i overtid og fleks plusstid**

Overtid og pluss flekstid

< overtid og

< 809 timer Fleks plusstid

Overtid: 0 timer (60), Fleks plusstid: 705 timer (809)

*Det har i 2024 vært et høyt sykefravær.

**Under innføring.

Statens eierandel: 51 pst.

Landbruks- og matdepartementet

Styret: Kåre Oskar Larsen (styreleder, 1959, Østfold), Jon Atle

Repstad (1965, Akershus), Erik Halvor Østby (1962, Akershus), Jostein Fjeld (1967, Innlandet), Birgitte Henriksen (1974, Akershus), Henriette Lyche Røed*

*Valgt av og blant de ansatte.

Daglig leder: Pia Aviâja Boll Dromnes

Hovedkontor: Nordre Follo, Viken

Revisor: Mazars

Nettside: www.kimen.no

Foto: Eivind Meen

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

16,0

15,3

Driftsresultat (EBIT)

0,1

-0,2

Skattekostnad

0,1

0,0

Resultat etter skatt og minoritet

0,3

-0,0

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

13,2

13,1

- Hvorav kontantbeholdning

6,9

7,1

Sum egenkapital

10,1

9,7

Sum gjeld og forpliktelser

3,1

3,3

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Kjøp: Mattilsynet

1

Tilskudd: Mattilsynet (kunnskapsstøtte)

4,0

3,84

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

10,1

10,4

Driftsmargin (EBIT)

0,6 %

-1,3 %

Egenkapitalandel

75,8 %

74,0 %

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

20

20

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

80 %

80 %

Andel kvinner i selskapet totalt

90 %

90 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

0 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

11,3 %

9,2 %

Skadefravær (H1/LTI)

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

0

0

Scope 2 (lokasjonsbasert)

2,3

2,3

Scope 3

-

-

Klimamål

Ikke tilgjengelig.

Kings Bay AS

Kings Bay eier og har ansvaret for drift og utvikling av infrastrukturen i Ny-Ålesund. Driften omfatter blant annet innkvartering, bespisning, organisering av flytransport, sjøvertstjenester, beredskap, verkstedtjenester samt vann- og elektrisitetsforsyning. Ti forskningsmiljøer fra ulike nasjoner er fast etablert i Ny-Ålesund, og ca. 20 ulike forskningsmiljøer har hvert år forskningsprosjekter i og rundt Ny-Ålesund.

Statens eierskap

Staten er eier i Kings Bay for å ha en norsk forskningsstasjon i Ny-Ålesund for internasjonalt, naturvitenskapelig forskningssamarbeid i verdensklasse som bidrar til å understøtte de overordnede målene i norsk svalbardpolitikk. Statens mål som eier er mest mulig effektiv drift, vedlikehold og utvikling av selskapets eiendom, bygningsmasse og infrastruktur for å tilrettelegge for Ny-Ålesund forskningsstasjon som en norsk plattform for internasjonalt, naturvitenskapelig forskningssamarbeid i verdensklasse.

Mål og strategiske prioriteringer

Ny-Ålesund er lett tilgjengelig med unikt og uberørt miljø og kulturarv, og er et viktig referanseområde for å observere effekten av klimaendringer. Selskapets strategi er å være en tilrettelegger for verdensledende forskning innen naturvitenskap og forskningsstyrt kulturminneforvaltning. Kings Bay skal legge til rette for felles infrastruktur og tematiske sentre i tråd med vedtatte mål i forskningsstrategien for Ny-Ålesund. Selskapet arbeider for økt tilstedeværelse av norske forskere. Det jobbes med å redusere klimagassutslipp fra dieselforbruk, forebygge og redusere skade på det ytre miljø fra avfall og forurensing samt redusere negativ påvirkning på naturmangfold og økosystemer.

Oppnåelse av statens mål

Antall forskerdøgn i 2024 ble 15 564, som er 449 (3 pst.) høyere enn i 2019, som var siste normalår før pandemien, og som det har vært et mål komme tilbake til. Antall norske forskerdøgn var 4 792 som er en økning på 4,5 pst. (mål 3,0 pst.) fra fjoråret. Selskapet har stort fokus på samfunnssikker drift, og arbeider med å etablere et reservekraftverk. Revidert arealplan for Ny-Ålesund 2024-2034 ble vedtatt av Sysselmesteren på Svalbard i april 2024. Selskapet har jobbet med å kartlegge utnyttelse og etablere rutiner for rapportering av felles forskningsinfrastruktur. Selskapet har gjennomført en revidering av forvaltningsplan for fredede bygg. Selskapet har en egen styringsgruppe for bærekraftig energiproduksjon og har etablert samarbeid med Store Norske Energi og Longyearbyen lokalstyre. Det er også utarbeidet plan for etablering av målesystemer for fjernvarme, og utskiftning av belysning i større bygg for energisparing. Det er også gjennomført utredning av varmepumpe fra sjøvann. Selskapet er i dialog med en konsulent for utarbeidelse av modell for klimaregnskap.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024

Sektorpolitisk måloppnåelse

Sikre god ivaretakelse av fredede kulturminner og det uberørte naturmiljøet i Ny-Ålesund

Revisjon av forvaltningsplan for fredede bygg

Gjennomføre siste del av feltarbeidet

Feltarbeid er ferdigstilt og utkast til plan er utarbeidet

Legge til rette for tematiske sentre knyttet til prioriterte områder med utstyr for felles bruk

Kartlegge utnyttelse av felles forskningsinfrastruktur

Utarbeide en oversikt over utnyttelsen av felles forskningsbygg og forskningsbåt som rapporteres årlig

Rutiner for rapportering av utnyttelse av felles forskningsbygg og forskningsbåt, er under sluttføring

Fortsette å være den foretrukne arktiske forskningsstasjon med fornøyde kunder

Antall norske forskerdøgn hittil i år

Øke antall norske forskerdøgn med 3 %

Økning i antall norske forskerdøgn ble 4,5 %

Sikre effektiv drift, vedlikehold og utvikling av Kings Bays eiendom og bygningsmasse

Etablere nødstrøm og nødfyring

Prosjektere og bygge redundant energiforsyning for fjernvarme

Bygg og tekniske instalsjoner er ferdigstilt. Klar til testing januar 2025

Statens eierandel: 100 pst.

Klima- og miljødepartementet

Styret: Tor Instanes (styreleder, 1972, Vestland), Bo Andersen (nestleder, 1951, Oslo), Elin Bang Tverfjeld (1967, Finnmark), Lise Bartnes Aalberg (1963, Trøndelag), Harald Høgseth (1968, Trøndelag)

Administrerende direktør: Lars Ole Saugnes

Hovedkontor: Ny-Ålesund

Revisor: BDO AS

Nettside: www.kingsbay.no

Foto: Christer Amundsen

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

126

126

Driftsresultat (EBIT)

-9,4

6,1

Skattekostnad

0

1

Resultat etter skatt

-9,4

5,6

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

39,2

50,7

- Hvorav kontantbeholdning

5,2

16,7

Sum egenkapital

17,5

27,3

Sum gjeld og forpliktelser

39,2

23,3

- Hvorav rentebærende gjeld

0

1,5

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Klima- og miljødepartementet

79,0

66,4

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

17,5

28,8

Driftsmargin (EBIT)

-7,5 %

4,8 %

Egenkapitalandel

44,6 %

53,8 %

Netto kontantstrøm fra drift

-11,6

6,3

Netto kontantstrøm fra investeringer

-54,8

-25,7

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

28

27

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

60 %

60 %

Andel kvinner i selskapet totalt

46 %

44 %

Kvinners andel av menns lønn, kontantytelser

84 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

-

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

1,8 %

2,9 %

Skadefravær (H1/LTI)

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

3 054

3 131

Scope 2

0

0

Scope 3

151

152

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

1

1

*Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Ikke tilgjengelig.

Nationaltheatret AS

Nationaltheatret er en av landets fem nasjonale scenekunstinstitusjoner og har som formål å produsere og formidle scenekunst av høy kvalitet til et bredt og sammensatt publikum. Teateret ble etablert i 1899, og staten ble eier i 1972.

Statens eierskap

Staten er eier i Nationaltheatret for å bidra til at alle kan få tilgang til scenekunst. Statens mål som eier er høy kunstnerisk kvalitet til et bredt publikum.

Mål og strategiske prioriteringer

Nationaltheatret har som hovedmål å produsere mest mulig scenekunst av høyest mulig kvalitet og vise teater for et så stort og sammensatt publikum som mulig. Teateret skal bidra til å utvikle norsk scenekunst og styrke Nationaltheatrets internasjonale posisjon gjennom Ibsen. Fremover er teaterets strategiske prioriteringer å styrke og videreutvikle et mangfoldig og sterkt skuespillerensemble som vårt fremste kjennemerke. Teateret skal også utvikles som et levende samlingsted, også utenom forestillingene, og åpne dørene for et bredere og mer variert publikum.

Oppnåelse av statens mål

Nationaltheatret markerte 125-årsjubileet med omvisninger som tok publikum gjennom teaterets historie. Årets første premiere på Hovedscenen var komedien Karusell, som ble møtt med stor interesse og sikret regissør Kim Haugen Heddaprisen for beste regi. Våren var ellers preget av to store produksjoner: Peer Gynt, i samarbeid med Den Norske Opera & Ballett og Festspillene i Bergen, samt Haugtussa, som åpnet Ruhrtriennalen i Tyskland. Begge forestillingene hadde senere premiere på Hovedscenen. Ibsenfestivalen måtte avlyses av økonomiske årsaker, men flere planlagte produksjoner ble gjennomført, inkludert Et dukkehjem og Hedda Gabler i Kanonhallen og Lille Eyolf på Torshov. Disse forestillingene tiltrakk seg et ungt publikum, særlig ved «double bill»-kvelder med to forestillinger etter hverandre. International Ibsen Award ble utdelt som planlagt, med argentinske Lola Arias som vinner. Hennes forestilling The Days Out There ble vist på Hovedscenen i forbindelse med prisutdelingen. Flere publikumsrettede prosjekter ble videreført, blant annet Eventyrstund i Kongelosjen for barnehagebarn og Møte med minner for eldre med demens. Skoleklasser fikk pedagogiske opplegg og gratisbilletter gjennom Obos Billettfond. Nye formidlingstiltak ble testet, som skuespillermøter før Peer Gynt og prologer med foredrag, mat og drikke til Haugtussa.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Nationaltheatret skal produsere mest mulig scenekunst av høyest mulig kvalitet

Antall egenproduksjoner

16

16 (22)

Antall forestillinger

568

545 (658)

Nationaltheatret skal vise teater for et så stort og sammensatt publikum som mulig

Antall publikummere

197 000

213 292 (226 352)

Antall publikummere på formidlingsaktiviteter

10 000

11 401 (19 918)

Effektiv drift

Nationaltheatret skal ha forsvarlig og effektiv drift

Andel egeninntekter av totale inntekter

27 %

28 % (29)

Andel lønnskostnader av totale kostnader

61 %

65 % (62)

Statens eierandel: 100 pst.

Kultur- og likestillingsdepartementet

Styret: Gisele Marchand (styreleder, 1958, Oslo), Olav H. Selvaag (1969, Akershus), Asta Busingye Lydersen (1970, Oslo), Henrik Helliesen Langeland (1972, Oslo), Vincent Mrimba (1975, Vestland), Julie Andersland (1978, Vestland), Lena Kristin Ellingsen*, Karoline Karlsen Husjord* Thorbjørn Harr*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Kristian Seltun

Hovedkontor: Oslo

Revisor: BDO AS

Nettside: www.nationaltheatret.no

Foto: Erika Hebbert

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

366

372

Driftsresultat (EBIT)

-9,7

-15,9

Skattekostnad

-

0

Resultat etter skatt

-6,8

-14,3

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

111

108

- Hvorav kontantbeholdning

36,6

24,1

Sum egenkapital

12,1

-12,7

Sum gjeld og forpliktelser

99,3

121

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Kultur- og likestillingsdepartementet

264

266

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Driftsmargin (EBIT)

-2,7 %

-4,3 %

Egenkapitalandel

10,8 %

-11,7 %

Netto kontantstrøm fra drift

28,5

-9,5

Netto kontantstrøm fra investeringer

-16,0

-11,2

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

397

374

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

50 %

63 %

Andel kvinner i selskapet totalt

55 %

55 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

108 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

-

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

4,6 %

3,3 %

Skadefravær

-

-

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

4,0

3,1

Scope 2 (lokasjonsbasert)

24,7*

45,1

Scope 3

132

139

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier**:

1, 3, 4, 5, 6, 12

1, 3, 4, 5, 6, 12

*Utslippsreduksjonen skyldes primært energibesparende tiltak på teateret.

**Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Nationaltheatret har satt seg som mål å oppnå klimanøytralitet innen 2050. Teateret jobber aktivt med å omstille teaterdriften til en sirkulær økonomi, med fokus på å redusere klimaavtrykket i de største utslippskategoriene, som energi, innkjøp og transport. Nationaltheatret skal arbeide for sentrale bærekraftsmål som bidrar til mangfold, likestilling og miljøet.

Fra 2025 vil teateret ta i bruk verktøyet Green Producers Tool for rapportering av utslipp. I tillegg ønsker teateret å bruke Theater Green Book som en veileder for å kunne ta mer klimavennlige valg. Nationaltheatret ser også på muligheter for å ta i bruk løsninger som bruker KI, og regnskapet til å rapportere klimagassutslipp.

Nofima AS

Nofimas samfunnsoppdrag er å levere anvendt forskning av god kvalitet som bidrar til bærekraftige matnæringer og samfunn. Med visjonen «Bærekraftig mat til alle» løser Nofima samfunnsoppdraget godt fundert i FNs bærekraftsmål. Selskapets samfunnsoppdrag, kompetanse og posisjon setter Nofima sentralt på kartet når konkrete løsninger utvikles og tas i bruk i bærekraftige matsystemer lokalt, nasjonalt og internasjonalt.

Statens eierskap

Staten er eier i Nofima for å legge til rette for forskningsaktivitet og forsknings- infrastruktur innenfor akvakulturnæringen, fiskerinæringen og matindustrien, på områder markedet ikke finansierer og som er viktige for samfunnet. Statens mål som eier er høyest mulig verdiskaping av selskapets forskningsaktivitet.

Mål og strategiske prioriteringer

Nofima skal bidra til økt konkurransekraft i de næringene de betjener, stille infrastruktur til rådighet og levere forskningsbasert kompetanse av høy kvalitet til oppdragsgivere. Det overordnede målet for Nofima er å bidra til forsvarlig utnyttelse av ressurser fra hav og land. Dette danner grunnlaget for selskapets arbeid med å utvikle bærekraftige matsystemer basert på bred forståelse av de grønne, blå og blågrønne matsystemene. I tråd med dette er bærekraft og grønn omstilling gjennomgående elementer i alle prosjekter, enten det dreier seg om havbruk, landbasert matindustri eller fiskeri. Nofimas forskning bidrar til at konkurransekraften i norske matproduserende næringer drives i en mer bærekraftig retning. Brukerne av forskningen som gjennomføres i Nofima finner man i alle deler av næringslivet som instituttet betjener og i offentlig forvaltning. De overordnede utviklingsmålene i Nofimas strategi er at 1) Nofima skal ha god innsikt og forståelse av bærekraftige matsystemer, 2) Nofima skal være en tilpasningsdyktig organisasjon og 3) Nofima skal være en synlig og nyttig samfunnsaktør.

Oppnåelse av statens mål

Nofima forsker frem løsninger slik at norske matproduserende næringer kan oppnå en mer bærekraftig utnyttelse og forvaltning av ressurser fra hav og land. I mer enn 80 pst. av Nofima sine forskningsprosjekter deltar næringsaktører fra akvakultur, fiskeri og land- og havbasert matindustri. Resultater av forskningen blir gjennom tett samarbeid med næringene effektivt implementert. Eksempler på dette er kunnskap om økt fiskevelferd, bærekraftige emballeringsløsninger, effektiv utnyttelse av ressurser som gir økt verdiskaping i fiskerinæringen, nye ingredienser til fiskefôr og mere effektive produksjonsformer i matindustrien. Nofima har god måloppnåelse på forskningsfaglig kvalitet gjennom publisering og høy kompetanse på vitenskapelig personell. Nofima har investert sterkt i å ha tilgjengelig relevant forskningsinfrastruktur for næringene blant annet innenfor RAS teknologi og fôrutvikling.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Forskning og innovasjon av høy kvalitet og relevans

Publikasjonspoeng pr. forskerårsverk

> 0,7

-0,88

Lede/delta i SFI og Grønn plattform, antall prosjekter

> 4

4 (4)

Nasjonale oppdragsinntekter, % av omsetning

> 30 %

40 % (39)

Deltagelse i EU-prosjekter

> 25

19 (21)

Økt tillit til Nofimas forskning og godt omdømme

Nasjonale medieoppslag 

> 1 500

2 043 (1 722)

Relevant, moderne og oppdatert forsknings-

infrastruktur

Investering i forskningsinfrastruktur, % av netto inntekter

> 3,5 %

4,5 % (4,0)

Drift av infrastruktur, % av netto inntekter

< 15 %

12,6 % (12,8)

Effektiv drift

God økonomistyring og ressursforvaltning

Fakturerte timer/FoU årsverk

> 1 140

1 081 (1 124)

God driftskostnadskontroll (driftskost ex avskrivninger, % av netto inntekter)

< 31 %

31,5 % (30,7)

Driftsresultat %

> 0

-4,3 (-1,1)

EK andel %

> 40 %

47 % (40)

Statens eierandel: 56,8 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Thomas Henning Farstad (styreleder, 1971, Oslo), Marianne Synnes Emblemsvåg (nestleder, 1970, Møre og Romsdal), Tine Anette Grytnes Laskerud (1970, Vestland), Pål Andreas Pedersen (1961, Nordland), Trond Vilhelm Lund (1969, Trøndelag), Tom C. Johannessen*, Kjersti Lian*, Kirsti Hjelde*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Bente Torstensen

Hovedkontor: Tromsø

Revisor: Deloitte AS

Nettside: www.nofima.no

Foto: Amanda Isaksen

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

736

721

Driftsresultat (EBIT)

-23,9

-5,9

Skattekostnad

0

0

Resultat etter skatt

-8,5

7,1

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

412

508

- Hvorav kontantbeholdning

11,2

95,0

Sum egenkapital

193

202

Sum gjeld og forpliktelser

218

306

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Nærings- og fiskeridepartementet

101

102

Tilskudd: Norges forskningsråd

(grunnbevilgning)

99

92

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

193

202

Driftsmargin (EBIT)

-3,2 %

-0,8 %

Egenkapitalandel

46,8 %

39,8 %

Netto kontantstrøm fra drift

-58

30,0

Netto kontantstrøm fra investeringer

-25

-22,0

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

381

387

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

71 %

56 %

Andel kvinner i selskapet totalt

61 %

60 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

91,8 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

3,9 %

3,1 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

4,1 %

4,9 %

Skadefravær

-

-

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1, 2, 3*

-

-

*Ikke tilgjengelig.

Klimamål

Ikke tilgjengelig.

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer (NIOM) er et nordisk samarbeidsorgan for dentale biomaterialer. Selskapets virksomhet innenfor forskning, materialprøving, standardisering og forskningsbasert opplysningsvirksomhet er rettet mot tannhelsetjenesten og helsemyndigheter i de nordiske landene. NIOM bidrar til at pasienter i Norden får sikre og velfungerende biomaterialer. Virksomheten ble grunnlagt i 1972 som institutt underlagt Nordisk ministerråd.

Statens eierskap

Staten er eier i NIOM for å sikre nordisk innflytelse i styringen av selskapet. Statens mål som eier er å bidra til best mulig kvalitet og pasientsikkerhet i bruk av tann- behandlingsmaterialer i Norden.

Mål og strategiske prioriteringer

NIOM er det nordiske kompetansesenteret for dentale og medisinske biomaterialer og arbeider for å bidra til trygge og velfungerende biomaterialer for den nordiske befolkningen.

Selskapets viktigste mål er:

 å være et ressurssenter for helsepersonell,

 å bistå nordiske myndigheter og offentlige instanser med faglig råd om dentale og medisinske biomaterialer,

 å være en attraktiv samarbeidsarena for forsknings- og innovasjonsmiljøer,

 å være en bærekraftig, konkurransedyktig og attraktiv organisasjon.

Selskapets strategiske prioriteringer er å bidra til god oral helse i Norden ved å være delaktige i utvikling av holdbare og sikre dentale materialer med bærekraftig produksjon og bruk som gir minst mulig avtrykk på miljø og klima, samt gjennom å bidra til et høyt kunnskapsnivå hos tannhelsepersonell i Norden.

Oppnåelse av statens mål

NIOM leverte i 2024 35 (32 i 2023) skriftlige publikasjoner og 56 (46 i 2023) kurs og foredrag som mål på selskapets sektorpolitiske mål. Effektiviteten i selskapet var 2,4 (2,2 i 2023) vitenskaplige publikasjoner og 6 kurs og foredrag (5 i 2023) pr. forskerårsverk fast ansatt i 2024.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Kvalitet og pasientsikkerhet i bruk av tannbehandlingsmaterialer i Norden

Standardisering

Deltakelse i 2 tekniske komiteer

Deltagelse i 3 (2) tekniske komiteer

Forskning

15 forskningsartikler

21 (20) forskningsartikler*

Effektiv drift

God utnyttelse av ressurser

Publikasjoner, kurs og foredrag pr. årsverk

1,5 publikasjoner, kurs og foredrag pr. forskerårsverk

2,4 (2,2) publikasjoner og 6 (5) kurs/foredrag pr. forskerårsverk

*Øvrig publikasjoner/rapporter kommer i tillegg.

Statens eierandel: 49 pst.

Helse- og omsorgsdepartementet

Styret: Helge Tennebø (styreleder, 1967, Agder), Jon Harald Kaspersen (nestleder, 1965, Trøndelag), Ellen Berggreen (1961, Vestland), Pål Barkvoll (1959, Oslo), Kristine Blanch (1965, Agder), Cato Kolseth (1982, Vestland), Sebastian Schlafer (1979, utland), Helga Ágústsdóttir (1966, utland), Maiana Näslund Blixt (1958, utland), Pekka Vallittu (1965, utland), Stian Normann Anfinsen (1972, Vestland), Aida Mulic* (*Valgt av og blant de ansatte.)

Administrerende direktør: Per Vult von Steyern

Hovedkontor: Oslo

Revisor: KPMG AS

Nettside: www.niom.no

Foto: Ingar Sørensen

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

45,5

45,7

Driftsresultat (EBIT)

-0,9

1,8

Skattekostnad

0,2

0,3

Minoritetsandel

0

0

Resultat etter skatt og minoritet

-0,3

2,3

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

29,9

28,4

- Hvorav kontantbeholdning

13,3

16,5

Sum egenkapital

17,9

18,1

- Hvorav minoriteter

8,8

9,2

Sum gjeld og forpliktelser

12,0

10,2

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0,0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Helse- og omsorgsdepartementet

28,8

29,6

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Gj. utbytteandel siste fem år

0 %

0 %

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

17,9

18,1

Driftsmargin (EBIT)

-1,9 %

4,0 %

Egenkapitalandel

59,9 %

63,8 %

Netto kontantstrøm fra drift

2,1

4,5

Netto kontantstrøm fra investeringer

-5,3

-0,7

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

30

29

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

33 %

33 %

Andel kvinner i selskapet totalt

50 %

62 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

17 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

6,3 %

5,6 %

Skadefravær

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

-

-

Scope 2 (lokasjonsbasert)

198

170

Scope 3

19

20

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

6

6

*Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2025: Redusere klimagassutslipp fra kjøp av energi (scope 2) med 20 pst. sammenlignet med 2022. Kompensere klimagass- utslipp fra forretningsreiser (scope 3, kat. 6) med klimakvoter.

Norfund

Norfund er statens investeringsfond for næringsvirksomhet i utviklingsland. Selskapet investerer i privat sektor i utviklingsland, med hensikt å etablere levedyktige og lønnsomme virksomheter. Norfund forvalter også Klimainvesteringsfondet, hvor målet er størst mulig reduksjon eller unngåelse av klimagassutslipp ved å investere i fornybar energi i utviklingsland, og Investeringsfondet for Ukraina, hvor målet er utvikling av bærekraftig næringsvirksomhet og jobbskaping i Ukraina.

Statens eierskap

Staten er eier i Norfund for å ha et målrettet virkemiddel som kan utvikle levedyktig og lønnsom næringsvirksomhet i utviklingsland som ellers ikke ville bli igangsatt som følge av høy risiko. Statens mål som eier er å stimulere til høyere sysselsetting og bærekraftig økonomisk vekst i utviklingsland. Norfund forvalter også Klimainvesteringsfondet, hvor statens mål er størst mulig reduksjon eller unngåelse av klimagassutslipp ved å investere i fornybar energi i utviklingsland.

Mål og strategiske prioriteringer

Norfund er statens viktigste redskap for å styrke privat sektor i utviklingsland. Formålet er å medvirke med egenkapital og annen risikokapital, samt yte lån og stille garantier til utvikling av bærekraftig næringsvirksomhet i utviklingsland. For strategiperioden 2023-2026 har Norfunds utviklingsmandat ambisjoner for hvert investeringsområde: Fornybar energi, Finansiell inkludering, Skalerbare virksomheter og Grønn infrastruktur. Fondet er addisjonelt gjennom blant annet å ta høyere risiko og allokerer ressurser mot land og sektorer med begrenset tilgang på kapital, og gjennom å bidra til selskapsforbedringer.

Norfund forvalter Klimainvesteringsfondet, hvor målet er unngåelse av klimagassutslipp gjennom investeringer i utbygging av fornybar energi. Fondet fokuserer på åtte kjerneland med høye nåværende eller forventede utslipp.

Fra desember 2024 forvalter Norfund også Investeringsfondet for Ukraina hvor målet er å medvirke til utvikling av bærekraftig næringsvirksomhet og jobbskaping i Ukraina.

Oppnåelse av statens mål

I 2024 leverte Norfund en samlet avkastning på 8,4 pst. i lokal valuta og 19,6 pst. i NOK. Ved årets slutt var den kommitterte porteføljen på 43,2 mrd. kroner, med 7,7 mrd. kroner kommittert i nye investeringer i løpet av året. Selskapene i Norfunds portefølje sysselsatte til sammen 712 000 arbeidsplasser, hvorav 41 400 nye arbeidsplasser ble skapt gjennom året. Klimainvesteringsfondet har ved utgangen av 2024 finansiert 7,9 GW fornybar kapasitet, som vil unngå 17,6 mill. tonn CO₂e årlig når kraftverkene er i drift.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Bidra til bærekraftig næringsutvikling i utviklingsland (Norfunds utviklingsmandat)*

Andel av porteføljen investert i Afrika, sør for Sahara

50 %

63 % (64)

Andel av porteføljen investert i de minst utviklede landene

33 %

34 % (38)

Andel av porteføljen investert i egenkapital

70 %

73 % (71)

Andel av tilført kapital investert i fornybar energi

60 %

78 % (63)

Totalt antall jobber i porteføljeselskapene

712 000 (625 000)

Nye husholdninger med tilgang til elektrisitet

6,5 mill. (2023-2026 mål)

1,2 mill. (0,42)

Ny kapasitet finansiert

6.5 GW (2023-2026 mål)

2,6 GW (0,56)

Økt utlån til kunder

280 mrd. kr (2023-2026 mål)

93,4 mrd. kr. (58)

Bidra til å redusere eller unngå klimagassutslipp (Klimainvesteringsfondet forvaltet av Norfund)**

Estimerte unngåtte klimagassutslipp*** (2022-2026 mål)

14 mill. tonn CO₂e årlig

17,6 mill. tonn CO₂e (14,7)

GW ny fornybar energi

finansiert*** (2022-2026 mål)

9 GW

7,9 GW (2,7)

Effektiv drift

Mer effektiv drift over tid enn gj. av sammenlignbare institusjoner

Operasjonelle kostnader som andel av kapital under

forvaltning****

Under snitt

Under snitt

(under snitt)

*Mål, indikatorer og resultater knyttet til Norfunds utviklingsmandat. Merk at mål for investeringsområdene er for strategiperioden 2023-2026.

**Mål, indikatorer og resultater knyttet til Klimainvesteringsfondet forvaltet av Norfund. Merk at mål er for strategiperioden 2022-2026. Resultatene er akkumulert siden oppstart.

***Estimater med utgangspunkt i finansiert kapasitet (2023) og i henhold til den harmoniserte IFI tilnærmingen «GHG Accounting for Grid Connected Renewable Energy projects».

****"Under snitt" viser til gjennomsnittlige forvaltningskostnader som andel av kapital til forvaltning av sammenlignbare europeiske utviklingsfinansinstitusjoner.

Statens eierandel: 100 pst.

Utenriksdepartementet

Styret: Olaug Svara (styreleder, 1957, Oslo), Pablo Barrera (1985, Rogaland), Jarle Roth (1960, Bærum), Martin Skancke (1966, Oslo), Brit Rugland (1958, Rogaland), Anne Jorun Aas (1972, Oslo), Åslaug Haga (1959, Akershus), Karoline Teien Blystad*, Vegard Benterud*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Tellef Thorleifsson

Hovedkontor: Oslo

Revisor: Deloitte AS

Nettside: www.norfund.no

Foto: Copperbelt Energy Corporation

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

2 086

1 955

Driftsresultat (EBIT)

3 586

1 748

Skattekostnad

-0,7

-0,5

Resultat etter skatt og minoritet

4 099

1 896

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

49 119

42 042

- Hvorav kontantbeholdning

6 457

4 979

Sum egenkapital

48 826

41 649

Sum gjeld og forpliktelser

293

392

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Business support facility (BSF), en tilskuddordning som Norfund forvalter på vegne av Utenriksdepartementet

10

15

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Gj. utbytteandel siste fem år

0 %

0 %

Kapitalinnskudd fra staten

2 928

2 678

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

43 200

36 200

Driftsmargin (EBIT)

172 %

89,4 %

Egenkapitalandel

99,4 %

99,1 %

Netto kontantstrøm fra drift

2 137

1 444

Netto kontantstrøm fra investeringer

-3 597

-4 672

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

157

144

Andel ansatte i Norge

69 %

69 %

Andel kvinner i ledergruppen

43 %

43 %

Andel kvinner i selskapet totalt

51 %

51 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

90 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

4 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

3,0 %

3,0 %

Skadefravær

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

0

0

Scope 2 (markedsbasert)

56

67

Scope 3

903

931

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

5, 6,

5, 6,7

*Se s. 56 for utslippskategorier. 

Klimamål

2050: Netto null utslipp fra investeringsporteføljen.

Norfund har satt som mål å gjennomføre klimarisikovurdering for alle investeringer og sikre at alle nye investeringer er i tråd med Parisavtalen (scope 3, kat. 15 - finansierte utslipp). Norfund forvalter Klimainvesteringsfondet som har som mandat å bidra til å redusere eller unngå klimagassutslipp. Målet for unngåtte utslipp i strategiperioden (2023-2026) er 14 mill. tonn.

Norges sjømatråd AS

Norges sjømatråd (Sjømatrådet) skal fremme verdien av norsk sjømat gjennom markedsføring, arbeid med markedsinformasjon, markedsadgang, PR/informasjon og beredskap. Selskapet skal søke å utvikle nye og etablerte markeder samt fremme og trygge omdømmet til norsk sjømat.

Statens eierskap

Staten er eier i Sjømatrådet for å legge til rette for felles markedsføring, markedsinnsikt og markedsadgang som skal bidra til økt volum og større inntekter fra eksport av norsk sjømat. Statens mål som eier er å maksimere eksportverdien av norsk sjømat.

Mål og strategiske prioriteringer

Sjømatrådet arbeider langsiktig med mål om å øke verdien av norsk sjømat. Dette medfører at de primære målene er knyttet til å endre holdninger, samt bidra til langsiktig etterspørselsvekst gjennom at flere kjøper produktene (økt penetrasjon) og/eller at de som kjøper produktene i dag kjøper de oftere (frekvens).

Bærekraft har vært og er en viktig pilar i markedsføringen av norsk sjømat og Sjømatrådet arbeider for å tydeliggjøre sjømatens rolle i den grønne omstillingen. På selskapsnivå er det en målsetting om å redusere de årlige klimagassutslipp med 4,5 pst.

Oppnåelse av statens mål

Sjømatrådet jobber systematisk med å dokumentere hvordan markedsarbeidet skaper merverdi for norske sjømateksportører. Dette gjøres ved å analysere markedsarbeidets effekt på verdien av sjømateksporten generelt, og av enkeltkampanjer særskilt. Selskapet benytter ekstern bistand for å analysere sine resultater. Resultatene varierer mellom marked og produkt, men det er over tid dokumentert at investeringene skaper betydelig merverdi for norsk sjømat.

Sjømatrådet gjennomførte i 2024 ni kampanjetester (laks, makrell, klippfisk, ørret og reker) i seks land. Samlet uhjulpen kjennskap gikk fra 56 pst. til 57 pst. I tillegg økte kjøpsintensjonen fra 64 pst. til 67 pst., og 'first choice' gikk fra 40 pst. til 42 pst.

Sjømatrådet har som mål at høyest mulig andel av markedsavgiften benyttes til formålsinvesteringer. I 2024 var andel administrasjonskostnader 6,3 pst., som er under selskapets måltall på 7,5 pst.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Øke verdien av norsk sjømat

Forbrukere i prioriterte markeder kjenner til og foretrekker norsk art foran konkurrerende opphav

Populasjon som har blitt eksponert for våre kampanjer skal ha bedre uhjulpet kjennskap til Norge som opphavsland etter kampanjeeksponeringen

Sjømatrådet gjennomførte 9 kampanjetester (laks, makrell, klippfisk, ørret og reker) i 6 land. Samlet uhjulpen kjennskap gikk fra 56 % til 57 %. I tillegg økte kjøpsintensjon fra 64 % til 67 %, og 'first choice' gikk fra 40 % til 42 %

Høy tilfredshet i sjømatnæringen for Sjømatrådets markedsarbeid og tjenester

Næringen vurderer Sjømatrådets arbeid som «viktig» og «svært viktig» for norsk sjømatnæring på spørreundersøkelse

> 80 %

84 %*

Effektiv drift

Høyst mulig andel av markedsavgiften benyttes til formålsinvesteringer

Andel administrasjonskostnader

< 7,5 %

6,0 % (5,7)

*Måles hvert annet år.

Statens eierandel: 100 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Marianne Johnsen (styreleder, 1963, Akershus), Amund Drønen Ringdal (nestleder, 1979, Buskerud), Solveig Strand (1961, Møre og Romsdal), Trond Tuvstein (1972, Trøndelag), Knut Helge Vestre (1972, Møre og Romsdal), Anne Hilde Midttveit (1961, Vestland), Hildegunn Fure Osmundsvåg (1975, Vestland), Kia Johanna Uuskartano*, Anders Nordøy Snellingen*, Eivind Hestvik Brækkan*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Christian Chramer

Hovedkontor: Tromsø

Revisor: KPMG AS

Nettside: www.seafood.no

Foto: Norges sjømatråd AS

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

652

640

Driftsresultat (EBIT)

-18,7

-5,2

Skattekostnad

0

0

Resultat etter skatt

-5,3

6,6

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

443

474

- Hvorav kontantbeholdning

102

117

Sum egenkapital

318

323

Sum gjeld og forpliktelser

125

150

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Avgift

651

639

Tilskudd: Nærings- og fiskeridepartementet

8,6

7,6

Tilskudd: Helse- og omsorgsdepartementet

1,1

1,0

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

318

323

Driftsmargin (EBIT)

-2,9 %

-0,8 %

Egenkapitalandel

71,8 %

68,1 %

Netto kontantstrøm fra drift

-38,7

10,6

Netto kontantstrøm fra investeringer

23,9

-1,7

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

86

82

Andel ansatte i Norge

72 %

69 %

Andel kvinner i ledergruppen

29 %

29 %

Andel kvinner i selskapet totalt

50 %

51 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

87 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

15 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

3,9 %

4,0 %

Skadefravær

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

0

0

Scope 2 (lokasjonsbasert)

2

2

Scope 3

399

455

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

6, 7

6, 7

*Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Årlig reduksjon i klimagassutslipp (scope 1, 2 og 3) på 4,5 pst.

Norid AS

Norid er registerenheten for de norske landkodetoppdomenene .no (Norge), .sj (Svalbard og Jan Mayen) og .bv (Bouvetøya), og selskapet tildeler, administrerer og registrerer domenenavn under disse toppdomenene på grunnlag av overenskomst med den internasjonale forvalter av toppdomener og innenfor rammene av gjeldende rett. Det er kun .no-domenet som er åpent for registreringer. Norid forvalter registreringstjenesten og navnetjenesten for toppdomenene. Selskapet ble opprettet i 2003.

Statens eierskap

Staten er eier i Norid for å ha kontroll med sentral nasjonal internettinfrastruktur. Statens mål som eier er sikre og tilgjengelige registrerings- og navnetjenester til internettbrukerne.

Mål og strategiske prioriteringer

Norid arbeider for at de samfunnsviktige tjenestene selskapet leverer er av høy kvalitet og tilpasset samfunnets behov. Selskapet vurderer jevnlig trusselbildet og informasjonssikkerhet står sentralt i videreutvikling og drift av tjenestene. Dette er aktualisert av den spente sikkerhetssituasjonen i Europa.

Selskapet har tre overordnede strategiske mål:

1. Norid driver en sikker og tilgjengelig registrerings- og navnetjeneste.

2. .no skal fortsatt være førstevalget i Norge.

3. Norid arbeider for gode rammer for utviklingen av internett.

For tiden kommer det stadig flere reguleringer fra EU som berører domeneområdet. Norid utveksler informasjon med andre europeiske registerenheter og samarbeider om innspill til internasjonale prosesser. Selskapet støtter opp om et åpent og fritt tilgjengelig internett som er styrt etter demokratiske prinsipper og med respekt for menneskerettighetene.

Oppnåelse av statens mål

Selskapets to viktigste tjenester, navnetjenesten og registreringstjenesten, har vært stabile og tilgjengelige i hele perioden. Tjenestene er omfattet av sertifisering etter informasjonssikkerhetsstandarden ISO 27001.

I takt med at internett blir en stadig mer kritisk del av samfunnets infrastruktur, blir det stadig viktigere å sikre at informasjon ikke forfalskes eller havner hos feil mottaker. DNSSEC er en teknologi som gir sikrere oppslag i domenenavnsystemet. Det norske toppdomenet har hatt en korrekt fungerende signering uten avbrudd i hele perioden.

Undersøkelser selskapet har fått utført viser at .no-domenet nyter stor tillit på det norske markedet, og det er et mål i selskapets strategi å opprettholde toppdomenets norske identitet og omdømme som kvalitetsdomene. Norid må drive effektivt for at toppdomenet skal være konkurransedyktig i møtet med mye større toppdomener som for eksempel .com.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Tilgjengelig navnetjeneste

Nedetid på navnetjenesten for .no

0 % nedetid

0 % (0)

Tilgjengelig registreringstjeneste

Perioder med uplanlagt nedetid

< 3 dager nedetid

0 (0)

Sikre tjenester

Tjenestene omfattes av ISO 27001-sertifisering

Beholde sertifisering

Oppfølgingsrevisjon gjennomført og bestått (Oppfølgingsrevisjon gjennomført og bestått)

Korrekt DNSSEC-signering av .no

Uten avbrudd

Uten avbrudd (Uten avbrudd)

.no-domenet er første- valget i Norge

Omdømme: % av befolkningen som foretrekker å handle fra en virksomhet med et norsk domenenavn under ellers like vilkår.

> 70 %

75 % (76)

Effektiv drift*

Sammenlignbart prisnivå

Abonnementsavgift

≈ .com

56 % av .com abonnementsavgift (64)

≈ median toppdomener i Europa

79 % av median abonnementsavgift (75)

*For effektiv drift gjøres sammenligningen mellom abonnementsavgiften Norid tar av domeneforhandlerne og tilsvarende avgift som registerenheten for .com og registerenheter i Europa tar av sine forhandlere. Norid selger ikke domeneabonnement direkte til abonnentene.

Statens eierandel: 100 pst.

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

Styret: Tor Holmen (styreleder, 1959, Trøndelag), Hanne Krüger (1965, Oslo), Einar Lunde (1968, Agder), Aslaug Nag (1972, Agder)

Administrerende direktør: Hilde Thunem

Hovedkontor: Trondheim

Revisor: Ernst & Young AS

Nettside: www.norid.no

Foto: Kristoffer Wittrup

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

56

56,4

Driftsresultat (EBIT)

0,3

1,3

Resultat før skatt og minoritet

-2

1,2

Skattekostnad

0

0

Resultat etter skatt og minoritet

6,7

3,5

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

103

95,2

- Hvorav kontantbeholdning

88,3

83,4

Sum egenkapital

93,3

86,5

Sum gjeld og forpliktelser

9,6

8,7

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

89,8

84,8

Driftsmargin (EBIT)

0,5 %

2,3 %

Egenkapitalandel

90,7 %

90,9 %

Netto kontantstrøm fra drift

6,1

5,5

Netto kontantstrøm fra investeringer

-1,3

-2,7

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

20

19

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

75 %

75 %

Andel kvinner i selskapet totalt

40 %

42 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

5 %

16 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

2 %

1,1 %

Skadefravær (H1/LTI)

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

0

0

Scope 2 (lokasjonsbasert)

14,1

13,7

Scope 2 (markedsbasert)

132,3

53,3

Scope 3

43,7**

91,0

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

1, 3, 5, 6, 8

1, 3, 5, 6, 8

*Se s. 56 for utslippskategorier. 

**Reduksjon skyldes i hovedsak mer miljøvennlige alternativ fra leverandører.

Klimamål

Redusere klimagassutslipp fra kjøp av energi (scope 2), ved innkjøp av fornybar strøm med opprinnelsesgarantier. Ha en reisepolicy som motiverer til digital deltakelse der dette er et likeverdig alternativ, og kompensere for ca. 20 pst. av klimagassutslipp fra gjenstående nødvendige forretningsreiser (scope 3, kat. 6), ved kjøp av utslippskreditter knyttet til karbonfangst.

Norsk helsenett SF

Norsk helsenett drifter og videreutvikler en sikker, robust og hensiktsmessig nasjonal IKT-infrastruktur for effektiv samhandling mellom aktørene i helse- og omsorgssektoren (helsenettet). Dette inkluderer utvikling og drift av en rekke nasjonale tjenester som helsenorge, kjernejournal og elektronisk meldingsutveksling. Kundegruppen består av helseforetak, kommuner, fastleger og andre behandlere i helse- og omsorgssektoren, samt tredjepartsleverandører som leverer tjenester til disse over helsenettet.

Statens eierskap

Staten er eier i Norsk helsenett for å ha direkte kontroll med virksomheten som tilgjengeliggjør nødvendig digital infrastruktur i helse- og omsorgssektoren. Statens mål som eier er å legge til rette for en hensiktsmessig og sikker digital infrastruktur for effektiv samhandling mellom alle deler av helse- og omsorgstjenestene, samt bidra til forenkling, effektivisering og kvalitetssikring av elektroniske tjenester til beste for pasienter og befolkningen for øvrig.

Mål og strategiske prioriteringer

Norsk helsenetts visjon er å knytte Helse-Norge sammen. Foretaket har følgende strategiske mål:

Gi meg informasjonen jeg trenger – når jeg trenger den.

Legg til rette for at vi kan tilby trygge, innovative og bærekraftige løsninger.

Gi meg tjenester tilpasset min hverdag.

Mer verdi for hver krone.

Oppnåelse av statens mål

Norsk helsenett har gjennom 2024 bidratt til gode e-helsetjenester for helse- og omsorgssektoren og innbyggerne. Tjenestene og infrastrukturen de leverer, har hatt gjennomgående høy bruk, god ytelse og høy oppetid. Norsk helsenett bruker indikatorer for å gi innsikt i foretakets bidrag til verdiskaping i sektoren. Samtidig gir indikatorene løpende innsikt for å målrette Norsk helsenett sin innsats.

Norsk helsenett har levert 100 pst. tilgjengelighet på stamnettet, og har lagt til rette for sikker og effektiv samhandling over Helsenettet. Sentral forskrivningsmodul er godkjent for innføring i fastlegemarkedet, og ved utgangen av 2024 er det rundt 300 fastleger og 180 sykehusleger som er koblet til løsningen, og antallet forventes å øke i 2025. 42 600 pasienter har fått tilgang til pasientens legemiddelliste i Helse Vest.

Norsk helsenett jobber kontinuerlig og målbevisst med å sikre operasjonell kontroll og sikker drift og forvaltning av de nasjonale e-helseløsningene, og Norsk helsenett har effektivisert med mer enn 4,9 pst. i 2024. Foretaket gjør aktsomhetsvurderinger i tråd med åpenhetsloven, og har utviklet etiske retningslinjer for leverandører. De arbeider aktivt med mangfold, inkludering og likestilling, og benytter fag- og yrkesopplæring og læreplasser.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Gi meg informasjonen jeg trenger - når jeg trenger den

Tilgjengelighet stamnett

100 %

100 % (100)

Gj.sn. unike medisinske meldinger pr. dag

-

620 137 (616 438)

Antall oppslag mot Pasientens journaldokumenter

- fra helsepersonell

- fra innbygger

-

245 000 (81 565*)

15 mill. (12)

Antall sendte e-resepter

-

35 mill. (32)

Legg til rette for at vi kan tilby trygge, innovative og bærekraftige løsninger

Antall kommuner som har kjernejournal tilgjengelig for tjenesteområde sykehjem og hjemmetjenester

-

306 (274)

Gi meg tjenester tilpasset min hverdag

Antall brukere på Helsenorge

-

5,4 mill. (5,3)

Andel brukere som oppgir at de får gjort det de kom for på Helsenorge

80-90 %

92 % (90)

Effektiv drift

Mer verdi for hver krone

Effektivisering av nasjonale e-helseløsninger

4,9 %

4,9 %** (4)

*Pasientens journaldokumenter ble tilgjengeliggjort for helsepersonell fra juni 2023.

**Effektivisering av nasjonale e-helseløsninger skjer som følge av at Norsk helsenett gjennomfører aktiviteter og løft som bidrar til at drift- og forvaltningskostnader kan holdes uendret eller reduseres, til tross for bedre funksjonalitet, økt sikkerhet og stabilitet, eller at flere aktører kobler seg på. Eksempler på ulike tiltak som gir kostnadsbesparelser er utvikling av ny funksjonalitet, forenkling og sammenslåing av løsningsmønstre, økt automatisering, innføring av ny teknologi og forbedring av arbeidsprosesser.

Statens eierandel: 100 pst.

Helse- og omsorgsdepartementet

Styret: Roar Olsen (styreleder, 1970, Innlandet), Kristin Weidemann Wieland (nestleder, 1966, Oslo), Kjartan Olafsson (1958, Vestland), Inger Cathrine Bryne (1965, Rogaland), Therese Johnsen (1950, Oslo), Bendik Bygstad (1956, Oslo), André Meldal*, Cathrine Hole*, Sindre Andersen Solem*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Johan Ronæs

Hovedkontor: Trondheim

Revisor: RSM Norge AS

Nettside: www.nhn.no

Foto: Vegard Herstrøm og Norsk helsenett SF

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

2 213

2 204

Driftsresultat (EBIT)

22

72

Skattekostnad

0

0

Resultat etter skatt

71

103

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

1 488

1 370

- Hvorav kontantbeholdning

929

660

Sum egenkapital

677

606

Sum gjeld og forpliktelser

811

764

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Helse- og omsorgsdepartementet

308

233

Verdier og utbytte

2024

2023

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

677

606

Driftsmargin (EBIT)

1,0 %

3,3 %

Egenkapitalandel

45,5 %

44,2 %

Netto kontantstrøm fra drift

323

195

Netto kontantstrøm fra investeringer

-54

-167

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

933

894

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

42 %

42 %

Andel kvinner i selskapet totalt

36 %

37 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

104 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

4,6 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

4,9 %

4,8 %

Skadefravær

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

0,3

0,3

Scope 2 (lokasjonsbasert)

204

147

Scope 2 (markedsbasert)*

2 144

766

Scope 3**

681

547

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier***:

1, 5, 6, 8

1, 5, 6

*Økning i markedsbasert scope 2 fra 2023 til 2024 skyldes i hovedsak at det ikke er benyttet strøm med opprinnelsesgaranti for alle datarom. 

**Data for scope 3, kategori 1, er ikke komplett. Selskapet jobber med å forbedre og utvide datagrunnlaget.

***Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2027: Redusere klimagassutslipp på tjenestereiser med 30 pst. (scope 3). 100 pst. gjenbruk eller resirkulering av IT hardware.Alle Norsk helsenetts samlinger skal ha en grønn profil.

2030: Redusere energirelaterte klimagassutslipp med 30 pst. (scope 1 og 2).

Klimamålene er nye (desember 2024) og derfor rapporteres det ikke på disse i foretakets årsrapport for 2024. Basisår for klimamålene er 2024.

Norsk rikskringkasting AS

Norsk rikskringkasting (NRK) har et bredt medietilbud gjennom tre TV-kanaler, 13 radiokanaler på DAB, strømmetjenestene NRK TV, NRK Super og NRK Radio, nettstedene www.nrk.no og www.yr.no. NRK har tilstedeværelse ved ca. 50 kontorer i hele landet. Gjennom nordisk og europeisk samarbeid og et eget korrespondentnett gir NRK informasjon og innsikt om det som skjer utenfor landegrensene. NRK har også en beredskapsrolle og skal informere og forklare hva som skjer når store og alvorlige hendelser inntreffer.

Statens eierskap

Staten er eier i NRK for å ha en ikke-kommersiell allmennkringkaster i Norge. Statens mål som eier er ikke-kommersiell allmennkringkasting av høy kvalitet som oppfyller sosiale, demokratiske og kulturelle behov.

Mål og strategiske prioriteringer

NRKs mål bygger direkte på allmennkringkastingsoppdraget til NRK og danner grunnlaget for selskapets strategi:

NRK styrker og utvikler demokratiet.

NRK løfter og beriker norsk og samisk språk og kultur.

NRK samler og engasjerer alle om bor i Norge.

NRK har definert fire hovedoppgaver for å lykkes med å nå publikum med godt allmennkringkastingsinnhold:

Skaper store fellesopplevelser. NRK skal være en arena for å samle mange i Norge samtidig, på tvers av alder, geografi og miljø.

Er først med det siste, forklarer og viser sammenhenger. NRK skal fungere som landets viktigste arena for nyheter, dialog og for å få folk til å delta i demokratiet.

Begeistrer med innhold som ingen andre lager. Vi skal bidra til nyskaping, med innhold som setter spor.

Er attraktiv for hver ny generasjon. Vi skal nå ut til barn og unge med kvalitets- innhold som skaper tilhørighet til det norske samfunnet.

NRKs organisasjonsmål er "Et kreativt og modig fellesskap i verdensklasse", og i tilknytning til dette finner vi NRKs bærekraftsambisjoner, "Vi dyrker kraften i mangfoldet" og vi tar miljøhensyn i alle beslutninger".

Oppnåelse av statens mål

NRK har som mål å oppfylle samtlige krav i allmennkringkastingsoppdraget, som fastsatt i selskapets vedtekter. Selskapet utarbeider årlig et allmennkringkastings- regnskap som redegjør for hvordan kravene i oppdraget er dekket. I 2023 godkjente Medietilsynet oppfyllelse av allmennkringkastingsoppdraget, men med en anmerkning for lav nynorskandel og for lite tilbud til unge på samisk. Rapport om NRKs driftsøkonomi for 2023 viste at 84,3 pst. av selskapets ressurser ble brukt på innhold og publisering i 2023, tallet er 84,1 pst. for 2024.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Oppfylle samtlige krav i allmenkringkasteroppdraget

Medietilsynets allmenkringskasterapport

Oppfylle samtlige krav i allmenkring- kasteropdraget

Resultatet for 2023 var at NRK i det store og det hele oppfylte oppdraget, men unntak av to områder. Det gjelder anmerkning for lav nynorskandel og for lite tilbud til unge på samisk*

Effektiv drift

Mest mulig almennkringkastingsinnhold for ressursene

Andel ressurser av selskapets ressurser som går til innhold og publisering

Mest mulig almennkringkastingsinnhold for ressursene

84,1 % (84,3)**

*Medietilsynets almennkringkasterrapport for året 2024, foreligger først i juni 2025.

**Rapport om NRKs driftsøkonomi utarbeides årlig og legges ved NRKs plandokument til Kultur- og

likestillingsdepartementet. Rapporten redegjør for utviklingen i NRKs driftsøkonomi, med fokus på kostnadsutvikling og effektivisering i et fem års perspektiv. Andel av samlede ressurser som går til innhold og publisering trekkes frem her. For et fullstendig bilde av NRKs virksomhet for perioden 2020 til 2024 bør allmennkringkasterrapportene, rapport om NRKs driftsøkonomi og årsregnskapene sees i sammenheng.

Statens eierandel: 100 pst.

Kultur- og likestillingsdepartementet

Styret: Jan Erik Kjerpeseth (styreleder, 1971, Vestland), Åsne

Havnelid (nestleder, 1961, Akershus), Arild Grande (1978, Oslo), Hege Aasen Veiseth (1977, Trøndelag), Shahzad Abid (1969, Oslo), Torunn Myhre*, Erik Vold*, Elin Fossum*

*Valgt av og blant de ansatte.

Konsernsjef: Vibeke Fürst Haugen

Hovedkontor: Oslo

Revisor: BDO AS

Nettside: www.nrk.no

Foto: Norsk rikskringkasting AS

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

6 681

6 438

Driftsresultat (EBIT)

-285

-241

Skattekostnad

-19

-20

Resultat etter skatt og minoritet

-201

-169

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

5 188

5 209

- Hvorav kontantbeholdning

530

555

Sum egenkapital

1 327

1 522

Sum gjeld og forpliktelser

3 861

3 686

- Hvorav rentebærende gjeld

600

600

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Medietilsynet

6 443

6 219

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Gj. utbytteandel siste fem år

0 %

0 %

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

1 927

2 122

Driftsmargin (EBIT)

-4,3 %

-3,7 %

Egenkapitalandel

25,6 %

30,4 %

Netto kontantstrøm fra drift

157

228

Netto kontantstrøm fra investeringer

-522

-325

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

3 232

3 215

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i konsernledelsen

20 %

30 %

Andel kvinner i selskapet totalt

47 %

47 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

98 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

3,8 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

5,9 %

5,8 %

Skadefravær

18 tilfeller

24 tilfeller

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1*

290

279

Scope 2 (lokasjonsbasert)

2 610

2 937

Scope 2 (markedsbasert)

22 169

19 743

Scope 3

5 283

5 945

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier**:

1, 3, 4, 5, 6, 8

1, 3, 4, 5, 6,

*Økningen skyldes utslipp av kjølegass.

**Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

NRK har som mål å redusere de direkte påvirkbare utslippene med minst 50 pst. innen 2030 sammenlignet med 2019-nivå (scope 1 og 2, samt flyreiser i scope 3).

Norsk Tipping AS

Norsk Tipping har enerett på å tilby en rekke pengespill i Norge i medhold av lov om pengespill. Selskapets formål er å legge til rette for et ansvarlig pengespilltilbud og å forebygge negative konsekvenser av pengespill i samsvar med pengespilloven. Innenfor disse rammene skal selskapet drive effektivt, slik at mest mulig av inntektene fra selskapets pengespill går til samfunnsnyttige formål.

Statens eierskap

Staten er eier i Norsk Tipping for å legge til rette for et ansvarlig pengespilltilbud, forebygge negative konsekvenser av pengespill og for at mest mulig av inntektene fra selskapets pengespill går til formålene nevnt i pengespilloven. Statens mål som eier er å kanalisere nordmenns spillelyst inn mot et moderat og ansvarlig tilbud.

Mål og strategiske prioriteringer

Selskapets overordnede mål er å forebygge pengespillproblemer i befolkningen gjennom å kanalisere nordmenns spillelyst inn mot et moderat, trygt og ansvarlig spilltilbud. Selskapet har hovedfokus på å bidra aktivt til et samfunn med mindre spilleproblemer. I et globalt pengespillmarked med et betydelig innslag av spill med høy risiko, er Norsk Tippings forvaltning og utvikling av lotteriporteføljen med lav risiko avgjørende for å nå de sektorpolitiske målsetningene på pengespillfeltet.

Selskapet har hovedfokus på å bidra aktivt til et samfunn med mindre spillproblemer, skape Norges beste digitale kundeopplevelse og utvikle en fleksibel, endringsdyktig og effektiv organisasjon.

Med bakgrunn i en bekymringsfull trend knyttet til unge menneskers interesse for spill med høy risiko, har selskapet et tydelig mål om å skape tryggere rammer for unge kasino- og sportsspillere.

Det er også en prioritering framover å styrke kvaliteten i selskapets forretningskritiske prosesser, altså prosesser knyttet til trekninger og innsats/premieutbetalinger.

Oppnåelse av statens mål

Norsk Tipping har moderne digitale tjenester og attraktive produkter innenfor et markedsledende ansvarlighetsrammeverk. Effektiviteten av myndighetstiltakene for å stenge ulovlig spilltilbud ute av markedet har økt, og ulovlige aktører har i stor grad redusert sin tilstedeværelse i det norske markedet. Flere spillere er dermed kanalisert inn til selskapets spilltilbud. Effektiviteten målt ved kostnader som andel av netto spillinntekter har hatt en positiv utvikling fra 27,6 pst. i 2020 til 25,6 pst. i 2024, og totale driftskostnader har gått fra 2,4 mrd. i 2020 til 2,6 mrd. i 2024, hovedsaklig drevet av økt omsetning.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Ansvarlig spill

Spilladferdsmåling (Spillepulsindeks)***

> 10 000

8 451 (-2 300)

Kunder

Antall aktive spillere

> 2 190 000

2 335 000 (2 174 000)

Kanalisering

Markedsandel**

> 72 %

73 % (69)

Reduksjon av klimagassutslipp

Tonn CO₂e

< 20 350 tonn CO₂e*

23 745 tonn CO₂e (20 350)

Effektiv drift

Kostnadsandel

Kostnader som andel av netto spillinntekter

< 25,5 %

25,6 % (26,1)

Driftskostnader

Totale driftskostnader

< 2,495 mrd. kr.

2,62 mrd. kr. (2,42)

*Målet hensyntok ikke omsetningsvekst.

**Markedsandel beregnes ut fra selskapets egne estimater.

***Spillepulsindeks måler samlet bevegelse i kundemassen. Et positivt tall indikerer bevegelse mot en grønnere

(sunnere) spilladferd, mens et negativt tall indikerer bevegelse mot en rødere adferd (høyere risiko for problemspill).

Statens eierandel: 100 pst.

Kultur- og likestillingsdepartementet

Styret: Sylvia Kristin Brustad (styreleder, 1966, Innlandet), Per Olav Monseth (nestleder, 1979, Trøndelag), Shiraz Abid (1980, Oslo), Aysegül Cin (1981, Oslo), Kristin Ward Heimdal (1991, Oslo), Linda Vøllestad Westbye (1979, Vestland), Dag Westby (1960, Innlandet), Pål Enger*, Petter Torgerhagen*, Tonje Leidland*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Tonje Sagstuen

Hovedkontor: Hamar

Revisor: BDO AS

Nettside: www.norsk-tipping.no

Foto: Norsk Tipping AS

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

54 461

49 395

Driftsresultat (EBIT)

7 621

6 848

Nettoresultat

8 038

7 087

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

9 330

7 440

- Hvorav kontantbeholdning

8 736

6 708

Sum egenkapital

485

485

Sum gjeld og forpliktelser

8 845

6 956

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

8 038

7 087

Utbytteandel

100 %

100 %

Gj. utbytteandel siste fem år

100 %

100 %

Tilbakebetaling av kapital

8 038

7 087

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Driftsmargin (EBIT)

14,0 %

13,9 %

Egenkapitalandel

5,2 %

6,5 %

Netto kontantstrøm fra drift

8 012

7 042

Netto kontantstrøm fra investeringer

83

-57

Overskudd til gode formål

8 038

7 087

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

408

428

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

43 %

43 %

Andel kvinner i selskapet totalt

36 %

37 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

93,6 %

91,6 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

4,1 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

3,8 %

3,6 %

Skadefravær (LTI)

1,0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1*

90

189

Scope 2 (lokasjonsbasert)

257

303

Scope 2 (markedsbasert)

4 392

6 526

Scope 3**

23 397

19 857

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier***:

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 11, 12

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 11, 12

*Reduksjon i scope 1 skyldes primært overgang til elektriske tjenestebiler og lavere utslipp av kjølegasser.

**Økning i scope 3 skyldes primært økning i Gross Gaming Revenue (GGR) som igjen medfører økning i utslipp beregnet basert på spend.

***Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Norsk Tipping har hatt et mål om 55 pst. reduksjon av klima- gassutslipp innen 2030. Selskapets basisår er 2022 med et beregnet klimagassutslipp på 20 266 tonn CO₂e. I retningslinjene for klima og miljø er det mål om å redusere klimagassutslipp i tråd med Parisavtalen. Norsk Tipping er i prosess for utarbeidelse av en klimaomstillingsplan med tiltakskategorier og selskapets bidrag til å nå målene i Parisavtalen. Omstillingsplanens mål skal baseres på metodikk etablert av Science Based Targets initiative (SBTi). Målet skal dekke scope 1, 2 og 3, og tallfestes for 2030 og 2050.

Norske tog AS

Norske tog anskaffer, eier og forvalter kjøretøy til persontogtrafikk i Norge. Selskapet inngår avtaler om utleie av togsett med togoperatører som har trafikkavtale med Jernbanedirektoratet og har en rådgiverfunksjon overfor staten. Denne strukturen legger til rette for effektive anskaffelser og forvaltning av togene, og samler spisskompetansen på ett sted.

Statens eierskap

Staten er eier i Norske tog for å ha en aktør som kan tilby togmateriell på nøytrale vilkår. Statens mål som eier er kostnadseffektiv anskaffelse og utleie av togmateriell.

Mål og strategiske prioriteringer

Selskapets hovedmål:

1. Konkurransedyktig tilbud og fornøyde kunder

Sørge for tilstrekkelig mange, standardiserte og tidsriktige tog, og tilleggsytelser, til å gi fornøyde kunder og passasjerer.

2. Effektiv og bærekraftig drift

Sørge for effektive og bærekraftige anskaffelser, forvaltning og utleie av tog på vegne av eier og samfunnet.

3. Kompetente og fornøyde medarbeidere

Kompetente og fornøyde medarbeidere med sterk kundeorientering.

4. Finansiell handlefrihet

Finansiell handlefrihet for å sikre at størrelsen på togparken er tilpasset kundenes behov og det offentlig finansierte togtilbudet.

Oppnåelse av statens mål

Norske togs måloppnåelse knytter seg betydelig til store toganskaffelser som det jobbes med over flere år. Toganskaffelsene legger til rette for at flere reisende kan velge en klimavennlig reisemåte. I 2024 var kundetilfredsheten med togmateriellet høy (84 av 100 poeng). Snittalderen på togparken er fortsatt høyere enn målsatt (19,6 år mot et mål på 15 år), men anskaffelser av nytt togmateriell vil redusere snittalderen og antall togtyper, som vil effektivisere drift og forvaltning.

Norske tog anskaffer, forvalter og avhender persontog i Norge, og har stor påvirkning på togets livsløp. Selskapet vektlegger klimaavtrykk ved innkjøp, forvaltning og forlenging av togenes levetid, blant annet ved gjenbruk av komponenter og strenge krav til avfallshåndtering. Målet er en gjenvinningsgrad på over 90 pst., mens 84 pst. ble gjenvunnet i 2024. Norske tog hadde én sikkerhetskritisk hendelse i 2024. Selskapet har et dedikert team som håndterer saker tilknyttet togmateriellet, med mål om å besvare henvendelser raskere og alltid under 30 dager. Norske tog har som langsiktig mål å halvere antall forsinkelsestimer grunnet feil på materiell.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Høy kundetilfredshet med kjøretøy

Passasjertilfredshet*

82

84 (84)

Tidsriktige kjøretøy

Gjennomsnittlig teknisk snittalder på flåten

15 år**

19,6 år (18,7)

Antall togtyper

9**

18 (18)

Effektiv drift

Høy gjenvinningsgrad

Gjennvinningsgrad

90 %

84 % (83)

Lav behandlingstid på saker tilknyttet materiellet***

Antall nye saker meldt inn

Besvare henvendelser raskest mulig og alltid under 30 dager

178 (112)

Antall ferdigbehandlede saker

Besvare henvendelser raskest mulig og alltid under 30 dager

192 (139)

Ingen sikkerhetskritiske hendelser

Sikkerhetskritiske

hendelser

0

1 (0)

Halvere antall forsinkelsestimer grunnet feil på materiell

Antall forsinkelsestimer grunnet feil på materiell

579****

1 246 (1 177)

*Kupekomfort i Jernbanedirektoratet sin kundetilfredshetsundersøkelse. Endret til Kupekomfort fra 2021.

**Måltallet viser det fremtidige målbildet.

***Indikatoren er under utarbeidelse. Inkluderer saker fra togoperatører og saker initiert av Norske tog tilknyttet togmateriellet.

****Viser måltallet på sikt. Måltallet er basert på halvering av forsinkelsestimer fra 2022.

Statens eierandel: 100 pst.

Samferdselsdepartementet

Styret: Jan Morten Ertsaas (styreleder, 1963, Trøndelag), Espen Opedal (1967, Vestland), Anita Meidell (1967, Vestland), Kristin Veierød (1967, Oslo) Audun Lind-Eriksen*, Razieh Nejati Fard*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Øystein Risan

Hovedkontor: Oslo

Revisor: PwC AS

Nettside: www.norsketog.no

Foto: Alstom

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

1 488

1 447

Driftsresultat (EBIT)

346

401

Skattekostnad

34

46

Resultat etter skatt og minoritet

119

163

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

14 551

13 908

- Hvorav kontantbeholdning

933

368

Sum egenkapital

3 744

3 606

Sum gjeld og forpliktelser

10 808

10 302

- Hvorav rentebærende gjeld

9 620

9 162

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

13 364

12 768

Driftsmargin (EBIT)

23,3 %

27,8 %

Egenkapitalandel

25,7 %

25,9 %

Netto kontantstrøm fra drift

1 119

1 079

Netto kontantstrøm fra investeringer

-677

-1 949

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

64

63

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

40 %

40 %

Andel kvinner i selskapet totalt

32 %

35 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

93 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

3 %

5 %

Medarbeiderengasjement/medarbeidertilfredshet (0-100 %)

80 %

79 %

Sykefravær (%)

3,5 %

1,6 %

Skadefravær

0

0

Klimagassutslipp*

2024

2023

Scope 1

0

0

Scope 2 (lokasjonsbasert)

16,2

27,5

Scope 2 (markedsbasert)

223

115

Scope 3**

36 043

39 944

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier***:

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 12, 13

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 12, 13

*Utslippstallene er basert på operasjonell kontroll.

**Utslipp i scope 3 er primært knyttet til operatørers drift av tog. Reduksjon i utslipp skyldes bla. redusert forbruk av diesel samt redusert utslippsintensitet i strømmiksen.

***Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Norske tog har satt klimamål godkjent av SBTi, med forpliktelse om å jobbe mot netto nullutslipp innen 2050.

2030: Redusere absolutte utslipp i scope 1 og 2 med 42 pst. (basisår 2022), samt måle og redusere scope 3 utslipp.

2050: Redusere samlede utslipp (scope 1, 2 og 3) med 90 pst. (basisår 2022).

Nye Veier AS

Nye Veier planlegger, bygger, drifter og vedlikeholder riksveistrekninger, samt planlegger én jernbanestrekning (Ringeriksbanen). Selskapet har en utbyggingsportefølje på 1 269 kilometer riksvei og 40 kilometer dobbeltsporet jernbane, med en estimert utbyggingskostnad på 297 mrd. kroner (målt i 2024-kroner). Utbygging av strekninger prioriteres med utgangspunkt i samfunnsøkonomisk lønnsomhet. Selskapet har vært i ordinær drift fra 2016.

Statens eierskap

Staten er eier i Nye Veier for å ivareta nasjonal vei- og jernbaneinfrastruktur og bidra til raskere, mer effektiv og helhetlig utbygging av deler av riksvei- og jernbanenettet, enn hva som kan oppnås gjennom utbygging i tradisjonell forstand. Statens mål som eier er høyest mulig samfunnsøkonomisk lønnsomhet i de vei- og jernbaneprosjekter selskapet har fått ansvar for.

Mål og strategiske prioriteringer

Nye Veier skal oppnå høyest mulig samfunnsøkonomisk lønnsomhet i de vei- og jernbaneprosjektene selskapet har ansvar for. Bærekraft er et grunnleggende premiss for Nye Veiers virksomhet og påvirker alle strategiske mål.

Statens mål er gjennom selskapets strategi operasjonalisert i fire strategiske hovedprioriteringer:

Oppnå mer vei for pengene og samtidig øke den samfunnsøkonomiske lønnsomheten i alle prosjekter.

Være den mest effektive organisasjonen for planlegging, utbygging og drift innen samferdsel.

Ta et tydelig samfunnsansvar og styrke arbeidet med HMS.

Ta en lederrolle innen miljø og klima innenfor samferdselssektoren.

Oppnåelse av statens mål

Nye Veier har redusert utbyggingskostnadene og økt nytten i oppstartsporteføljen betydelig, men når ikke målene pr. 2024. Selskapet satt seg ved oppstart i 2015 et ambisiøst mål på 20 pst. i reduserte utbyggingskostnader, og resultatet pr. 2024 er svært nær målet. Reduksjonen i klimagassutslipp fra bygging er på 20 pst. for prosjekter ferdigstilte siste 24 måneder (2023-2024). Dette innebærer at selskapet ligger godt an med å nå etappemålet. Selskapet har etablert en indikator som over tid skal måle arealbeslag av natur og jordbruk pr. km i porteføljen. Dette gir selskapet strategisk styringsinformasjon og mulighet til å vurdere om selskapet lykkes med å redusere sitt arealbeslag over tid. Gjenbruk av eksisterende vei, optimalisering av veibredde og større andel utbedringsprosjekter over tid vil redusere arealbeslaget og øke måloppnåelsen. Selskapet når sitt mål om å være en slank og effektiv byggherre.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Nytteøkning

Nytteøkning - oppstartsportefølje

N/A

9 mrd. kr (9,4)

Lave utbyggingskostnader

Redusert kostnad ferdigstilte prosjekter

20 %

17 % (18)

Reduserte klimagassutslipp, utbygging

CO₂-reduksjon i bygging*

30 %

20 % (18)

Arealbeslag

Antall dekar pr. km. vei**

< 50

60 (60)

Effektiv drift

Slank og effektiv byggherre

Administrasjonskostnader i pst. av totale kostnader

2,5 %

2,7 % (2,9)

*Reduksjon i CO₂-utslipp fra bygging. Referanseår 2016. Rapportering på avsluttede prosjekter 24 mnd. rullerende. Etappemål 2024–2027 er 30 pst. Hovedmål i 2030 er 50 pst.

**Arealbeslag: antall dekar jordbruk + natur (skog, myr, vann) pr. km. hovedvei. Inkluderer prosjekter med vedtatt reguleringsplan, prosjekter i utbygging og ferdigstilte prosjekter.

Statens eierandel: 100 pst.

Samferdselsdepartementet

Styret: Harald V. Nikolaisen (1967, Oslo), Eli M. Giske (nestleder, 1964, Oslo), Dag Morten Dalen (1966, Akershus), Christine Flataker Johannessen (1983, Vestland), Trond Bokn (1970, Rogaland), Cathrine Murstad*, Ole Alexander Turvoll*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Anette Aanesland

Hovedkontor: Kristiansand

Revisor: Ernst & Young AS

Nettside: www.nyeveier.no

Foto: Kristoffer Skogheim

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

8 452

8 503

Driftsresultat (EBIT)

-1 029

466

Resultat etter skatt og minoritet

-859

621

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

7 683

6 979

- Hvorav kontantbeholdning

4 583

2 655

Sum egenkapital

1 836

2 695

Sum gjeld og forpliktelser

5 846

4 283

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Avtale: Samferdselsdepartementet

6 508

6 233

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

1 836

2 695

Driftsmargin (EBIT)

-12,2 %

5,5 %

Egenkapitalandel

23,9 %

38,6 %

Netto kontantstrøm fra drift

1 757

288

Netto kontantstrøm fra investeringer

0

-4,0

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

181

174

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

14 %

13.0 %

Andel kvinner i selskapet totalt

32 %

30.0 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

90 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

4,5 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

3,2 %

4,1 %

Skadefravær (H1/LTI)

0

0

Klimagassutslipp*

2024

2023

Scope 1

13

31

Scope 2 (lokasjonsbasert)

41

40

Scope 3

214 992

221 146

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier**:

1, 3, 4, 5, 6

1, 3, 4, 5, 6

*Tallene for alle år er oppdatert med beregninger i henhold til GHG-protokollen og avviker noe fra tall i foregående årsrapporter. Endringene gjelder kun utslippstallene for egen virksomhet, dvs. hele scope 1 og 2, men kun en liten del av scope 3 (< 1 %), siden det meste av scope 3 er fra prosjektene.  

**Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2025: 30 pst. reduksjon av utslipp fra bygging i prosjekter som avsluttes dette året.*

2030: 50 pst. reduksjon av utslipp fra bygging i prosjekter som avsluttes dette året og 75 pst. reduksjon av utslipp fra drift og vedlikehold.*

*Sammenlignet med standard teknologi og metoder i veiprosjekter i 2005. Målet dekker scope 3, som er den desidert mest vesentlige kategorien.

Petoro AS

Petoro ivaretar Statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) i petroleumsvirksomheten på vegne av staten. Petoro er rettighetshaver for statens andeler med samme rettigheter og plikter som øvrige rettighetshavere. Selskapet har ikke operatøransvar. Petoro følger opp at Equinors salg av statens olje og gass skjer i tråd med avsetningsinstruksen. Selskapet ble etablert i 2001.

Statens eierskap

Staten er eier i Petoro for å ha en god ivaretakelse av SDØE-andelene og slik høste grunnrente fra virksomheten på norsk sokkel. Statens mål som eier er høyest mulig verdi og inntekter fra SDØE.

Mål og strategiske prioriteringer

Petoros overordnede mål for ivaretakelsen av SDØE-porteføljen er å skape størst mulig verdi og oppnå høyest mulig inntekt til staten. Petoro er en drivkraft på norsk sokkel og selskapet retter innsatsen mot områder med størst potensial for verdiskaping. 

Tre strategiske prioriteringer er valgt, med tilhørende strategiske mål:  

Modne felt: Skape flere investeringsmuligheter. 

Områdeutvikling: Finne løsninger på tvers av porteføljen.

Mennesker og natur: Ta vare på våre omgivelser.

Oppnåelse av statens mål

Netto kontantstrøm til staten fra SDØE i 2024 var 220 mrd. kroner, om lag 30 pst. av statens totale inntekter fra petroleumsvirksomheten for året og den tredje høyeste i Petoros historie. Kontantstrømmen var 57 mrd. kroner lavere enn året før, hovedsakelig på grunn av lavere gasspriser og høyere investeringer. Nedgangen ble delvis motvirket av økt gassalg og lavere utgifter for kjøp av tredjepartsgass. Siden opprettelsen av Petoro i 2001 har staten mottatt over 3 000 mrd. kroner fra SDØE. Total produksjon fra porteføljen var 1 063 tusen fat oljeekvivalenter pr. dag (kboed), hvorav gassproduksjonen utgjorde 709 kboed og væskeproduksjon utgjorde 354 kboed. Det var totalt 17 alvorlige hendelser i SDØE-porteføljen, med en alvorlig hendelsesfrekvens på 0,59. Personskadefrekvensen var på 4,92. Utslippene av klimagasser fra SDØEs portefølje (scope 1) ble redusert fra 2,75 mill. tonn i 2023 til 2,57 mill. tonn CO₂e i 2024, en reduksjon på 7 pst.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Maksimere verdi

Årlig kontantstrøm (mrd. kr.)

330

220 (277)

Prosjektframdrift (Beslutningsmilepæler)

6 av 11

4 av 11 (4 av 6)

Oljeproduksjon (fat o.e. pr. dag)

273,5

298,1 (301)

Borefremdrift (forbedring ift. året før)

+ 10 % (+ 2 brønner)

0 % (18)

Alvorlige hendelser-frekvens (pr. mill. arbeidstimer)

≤ 0,5

0,59 (0,56)

Redusere klimagassutslipp med 55 % innen 2030, og nær null i 2050 (scope 1)

Tiltak CO₂-reduksjon (beslutningsmilepæler)

6 av 11

8 av 11 (1 av 7)

Effektiv drift

Forbedre og effektivisere selskapets drift

Initiativ og tiltak

Identifisere og gjennomføre tiltak

Gjennomført 54 (54) forbedrings-, effektiviserings- og digitaliseringstiltak

Statens eierandel: 100 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Arne Sigve Nylund (styreleder, 1960, Rogaland), Brian Bjordal (nestleder, 1953, Rogaland), Kristin Skofteland (1971, Rogaland), Anne Harris (1960, Buskerud), Trude Johanne Haugen Fjeldstad (1972, Oslo), Hege Odden*, Torbjørn Mæland*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Kristin Fejerskov Kragseth

Hovedkontor: Stavanger

Revisor: KPMG AS

Nettside: www.petoro.no

Foto: Anne Lise Norheim

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

322

305

Driftsresultat (EBIT)

-6,2

-5,4

Nettoresultat

8,8

6,8

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

394

375

- Hvorav kontantbeholdning

265

253

Sum egenkapital

43,9

35,2

Sum gjeld og forpliktelser

350

340

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Nærings- og fiskeridepartementet

319

304

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Egenkapitalandel

11,1 %

9,4 %

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

79

73

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

60 %

50 %

Andel kvinner i selskapet totalt

34 %

37 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

98 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

2,6 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

1,6 %

2,5 %

Skadefravær (H1/LTI)

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1*,**

2,57 mill.

2,75 mill.

Scope 2 (lokasjonsbasert)**

0,05 mill.

0,05 mill.

Scope 2 (markedsbasert)**

1,96 mill.

1,41 mill.

Scope 3

124 mill.

117 mill

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier***:

11

11

*SDØEs utslipp fra anlegg basert på eierandel. Inkluderer anlegg hvor Equinor og Gassco er operatører og rapporterer de samme utslippene. Equinor rapporterer ca. 2,4 mill. tonn CO₂e og Gassco ca. 0,4 mill. tonn CO₂e av disse utslippene under sine respektive scope 1-utslipp.

**Equity-andel SDØE.

***Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2030: Redusere klimagassutslippene fra SDØE-porteføljen med minst 55 pst., målt mot 2005 (scope 1).*

2050: Nær null utslipp fra SDØE-porteføljen (scope 1).

*Målene tar utgangspunkt i SDØEs eierandeler i felt og landanlegg på norsk sokkel og følger petroleumsskattelovens definisjon. Utslipp fra flytende enheter (rigger) er også inkludert. Deler av Kårstø-anlegget (Gassled) som ligger utenfor virkeområdet til petroleumsskatteloven er også inkludert.

Rogaland Teater AS

Rogaland Teater er et region-/landsdelsteater og driver teatervirksomhet i Stavanger og omliggende region samt på turneer. Barne- og ungdomsteatret, der barn spiller teater i en profesjonell ramme, er en integrert del av teatret. Teatret ble etablert i 1883, og staten ble deleier i 1972.

Statens eierskap

Staten er eier i Rogaland Teater for å bidra til at alle kan få tilgang til scenekunst. Statens mål som eier er høy kunstnerisk kvalitet til et bredt publikum.

Mål og strategiske prioriteringer

Teatret er inne i strategisk periode 2023 til 2025. I denne perioden vil det arbeides særskilt med å videreutvikle tillit, arbeidsglede og stolthet til organisasjonen, samt å jobbe for at teatret er organisert mest mulig effektivt for å kunne gi forutsigbarhet i planlegging og produksjon uten å miste fleksibilitet og høyde i kunstneriske valg. Teatret vil videreutvikle sin driftsmodell slik at det både sikrer høyt mangfold og utbud til publikum samtidig som den ivaretar ressursbegrensningene i huset.

Videre vil det fokuseres på å ta byggeprosjektet inn i forprosjektfasen med konsekvenser for både eksisterende bygg og eventuelle andre bygg under byggeperioden.

Teatret vil også bruke muligheten fra et mer mangfoldig teater til å nå nye deler av befolkningen.

Oppnåelse av statens mål

Teatret kan se tilbake på et år med stor aktivitet, høye besøkstall, mange samarbeid og nye konsepter. Det resulterte i totalt 530 avviklede forestillinger, 21 produksjoner og et samlet billettsalg på 90 373 billetter. God planleggingshorisont og bedre rutiner har tillatt å «gjøre spillerommet større» på tross av strammere rammevilkår. Barne- og ungdomsteatret har hatt stor aktivitet gjennom året med blant annet teaterklubb for 380 medlemmer, Lørdagsgodt for de yngste publikummerne, undervisning av ungdomsteknikere og forestillinger med og for barn og ungdom. Medarbeiderundersøkelsen for 2024 viser en utvikling i positiv retning og arbeidet med å videreutvikle tillit, arbeidsglede og stolthet til organisasjonen fortsetter i 2025. Byggeprosjektet mottok høringsinnsigelser ved oppstart av planprosess våren 2024. Året har i stor grad blitt benyttet til å avklare spørsmål fra høringen. Arkitektkonkurranse igangsettes våren 2025.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Være det foretrukne teatret for et mangfold av nyskapende kunstneriske krefter

Speile befolkningsbredden

Bedre mangfold

Begge kunstneriske ledere og et medlem av dramaturgiatet har gjennomført kurs i mangfoldsledelse. I planene for 2024 skulle både kunstnerisk team, innhold og skuespillere ha en mer mangfoldig representasjon enn resultatet tilsier. Det jobbes systematisk for å få bedre resultater. Teatret har også opprettet et Likestilling, Inkludering og Mangfoldorgan i organisasjonen og har publisert ARP rapport

Repertoarbredde

Større repertoarbredde

God formmessig spredning av forestillinger (bredde)

Lede an arbeidet med å utvikle barne- og ungdomsteater av og med barn og unge

Kontinuerlig tilbud til barn og unge

164 forestillinger for barn og unge

180 forestillinger (159)

Antall teaterproduksjoner

5

5 (8)

Antall barn og unge i publikum

36 265

41 605 (27 380)

Videreutvikle en kultur preget av nysgjerrige, dyktige og rause medarbeidere

Tillitsbarometer i medarbeiderundersøkelsen

86 %

84 % (83)

Samlet sykefravær

5 %

4,75 % (5,1)

Skape flere engasjerte og lojale «Kompiser»

Antall publikum

78 303

90 373 (70 681)

Antall dramakortholdere

4 000

3 892 (3 780)

Antall sponsorer, gavebeløp

3 mill. kr.

3,5 mill. kr. (3,6)

Effektiv drift

Finne en velfungerende modell for vekselbruk

Overtid i % av totalt arbeidede timer

< 1 %

0,9 % (0,9)

Statens eierandel: 66,67 pst.

Kultur- og likestillingsdepartementet

Styret: Leif Johan Sevland (styreleder, 1961, Rogaland), Merete Eik (nestleder, 1967, Rogaland), Arild Kalkvik (1969, Trøndelag), Inge Takle Mæstad (1971, Rogaland), Mette Vabø (1982, Rogaland), Anders Dale*, Kari Hillesund*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Glenn André Kaada

Hovedkontor: Stavanger

Revisor: Ernst & Young AS

Nettside: www.rogaland-teater.no

Foto: Grethe Nygaard

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

133

124

Driftsresultat (EBIT)

1,9

-1,3

Skattekostnad

0

0

Resultat etter skatt

3,3

-0,5

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

120

111

- Hvorav kontantbeholdning

41,7

34,7

Sum egenkapital

67,9

53,1

Sum gjeld og forpliktelser

51,9

57,7

- Hvorav rentebærende gjeld

15,7

20,4

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Kultur- og likestillingsdepartementet

73,3

70,8

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

83,5

73,5

Driftsmargin (EBIT)

1,4 %

-1,0 %

Egenkapitalandel

56,6 %

47,8 %

Netto kontantstrøm fra drift

14,7

2,2

Netto kontantstrøm fra investeringer

-2,9

-3,5

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

142

119

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

33 %

33 %

Andel kvinner i selskapet totalt

57 %

58 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

95 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

-

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

4,8 %

5,1 %

Skadefravær

-

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

2

3

Scope 2 (lokasjonsbasert)

21

63

Scope 3

58

64

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

4, 5, 6, 7, 12

4, 5, 6, 7, 12

*Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2025: Redusere klimagassutslipp med minst 60 pst. (basisår 2019).

Teateret vil sette langsiktige mål i sammenheng med ny strategiprosess i år.

Simula Research Laboratory AS

Simula Research Laboratory (Simula) driver grunnleggende og anvendt forskning på utvalgte områder innenfor informasjons- og kommunikasjonsteknologi, og bidrar gjennom dette til innovasjon i samfunnet. Simula arbeider for å være et forskningsmiljø som løser grunnleggende problemer innenfor vitenskap og teknologi, veileder forskere og ledere, og utvikler kommersielle selskaper. Selskapet ble opprettet i 2001.

Statens eierskap

Staten er eier i Simula for å bidra til grunnleggende og anvendt forskning og utdanning innenfor informasjons- og kommunikasjonsteknologi, inkludert digital sikkerhet. Statens mål som eier er forskning og utdanning av høy kvalitet og mest mulig innovasjon innenfor informasjons- og kommunikasjonsteknologi, inkludert digital sikkerhet.

Mål og strategiske prioriteringer

Simula har som formål å drive grunnleggende og anvendt forskning og utdanning innenfor utvalgte områder i informasjons- og kommunikasjonsteknologi (IKT), og gjennom dette bidra til innovasjon for samfunnet. Simula driver grunnleggende og anvendt forskning innen kommunikasjonssystemer, vitenskapelig databehandling, programvaresystemer, maskinlæring og cybersikkerhet. Simulas visjon er å være en fremragende forskningsorganisasjon, som løser viktige og grunnleggende problemer innen vitenskap og ingeniørfag, utdanner høyt kvalifiserte eksperter og ledere, og med utgangspunkt i forskning bidra til utvikling av kommersielle selskaper. Simula har mål om å være en inkluderende og mangfoldig arbeidsplass. Simula har et mål om å ha 40 pst. kvinnelige ansatte innen 2028.

Oppnåelse av statens mål

I 2024 ble det publisert 108 artikler i internasjonale tidsskrifter, 1 bok, 9 kapitler i bøker og 87 fagfellevurderte konferanseartikler. Simulas vitenskapelige ansatte veiledet 17 kandidater frem til fullført doktorgrad og 65 studenter til fullført mastergrad. Fra 2001 til og med 2024 er totalt 203 kandidater veiledet frem til doktorgrad og 635 studenter veiledet til mastergrad på Simula.

Ved utgangen av 2024 var Simula Innovation AS medeier i 32 selskaper i tidligfase og vekstselskaper. Disse selskapene hadde til sammen inntekter på nær 400 MNOK og omkring 230 ansatte.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Være en fremragende forsknings-organisasjon

Internasjonal evaluering av fem fagområder

Minst tre områder som "excellent"

Tre fagområder vurdert "excellent" ved forrige evaluering *. To ikke evaluert (3)

Tilgang på forskningsmidler fra Norges forskningsråd

Suksessrate > 15 %

27 % (20)

Tilgang på forskningsmidler fra EU

Suksessrate > 15 %

33 % (35)

Deltagelse i prestisjefylte internasjonale forskningsprosjekter f.eks European Research Council

Deltagelse > 1 prosjekt

1 (0)

Deltagelse i nasjonale sentre

Deltagelse > 1 senter

2 (1)

Utdanne høykvalitetsforskere innen priorterte IKT-områder

Veiledning av PhD-kandidater

Kandidater frem til grad > 8

17 (13)

Veiledning av MSc-kandidater

Kandidater frem til grad > 15

65 (35)

Skape forskningsbasert innovasjon

Eierskap i IKT oppstartsbedrifter basert på forskning

Netto positive finansposter i Simula Innovation AS

-0,2 mill. kr. (-3,2)

Bidra til å skape arbeidsplasser

Antall ansatte i start-up selskaper > 150 **

230 *** (420)

Effektiv drift

Vekst

Omsetning i konsern

Vekst > 3 %

-4 % (1,4)

*Avventer tilbakemelding på EVALMIT våren 2025.

**Målet er endret fra 300 til 150 basert på en vurdering av dagens portefølje.

***Antall ansatte i start-up selskaper er redusert fra 420 i 2023 til 230 i 2024 som følge av salg av eierandel i stort børsnotert selskap.

Statens eierandel: 100 pst.

Kunnskapsdepartementet

Styret: Ingvild Myhre (styreleder, 1957, Oslo), Pinar Heggernes (1969, Vestland), Mats Lundqvist (1965, utland), Hilde Brunvand Nordvik (1967, Agder), Lasse Olsen (1974, Trøndelag), Ingolf Søreide (1960, Akershus), Paul Chaffey (1965, Akershus), Are Magnus

Bruaset*, Ada Johanne Ellingsrud*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Lillian Røstad

Hovedkontor: Oslo

Revisor: Insignis AS

Nettside: www.simula.no

Foto: Simula Research Laboratory AS

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

285

296

Driftsresultat (EBIT)

-6

-23,2

Skattekostnad

0

0

Minoritetsandel

-2,5

-3,0

Resultat etter skatt og minoritet

2,7

-15,0

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

244

223

- Hvorav kontantbeholdning

89

44.9

Sum egenkapital

118

118

- Hvorav minoriteter

12

14.0

Sum gjeld og forpliktelser

126

105

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Kunnskapsdepartementet

(grunnbevilgning)

81

81

Tilskudd: Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet (grunnbevilgning, EDOS, CRNA)

48

46

Tilskudd: Justis- og beredskapsdepartementet (grunnbevilgning)

4

5

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Gj. utbytteandel siste fem år

0 %

0 %

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

118

118

Driftsmargin (EBIT)

-2,2 %

-7,8 %

Egenkapitalandel

48,4 %

53,1 %

Netto kontantstrøm fra drift

43,6

-41,2

Netto kontantstrøm fra investeringer

2,2

3,2

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

185

209

Andel ansatte i Norge

98 %

99 %

Andel kvinner i ledergruppen

45 %

45 %

Andel kvinner i selskapet totalt

27 %

33 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

-

91%

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)**

0,3 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

3,9 %

1,9 %

Skadefravær (H1/LTI)

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

0

0

Scope 2 (lokasjonsbasert)

63,9

81,1

Scope 2 (markedsbasert)

388

394

Scope 3

251

339

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier***:

1, 6, 7

5, 6, 7

**Det rapporteres på turnover blant faste ansatte.

***Se s. 56 for utslippskategorier. Det rapporteres på andre kategorier for scope 3 i 2024 enn i 2023.

Klimamål

Redusere årlige klimagassutslipp fra kjøp av energi (scope 2) med 2 pst.*

2025: Redusere indirekte klimagassutslipp fra innkjøp av elektronikk, forretningsreiser og ansattes pendling med 10 pst. (scope 3, kat. 1, 6 og 7).

Simula spiller en unik rolle i utviklingen av bærekraftige løsninger innen teknologiutvikling og skal på lang sikt være en pådriver i lavutslippssamfunnet.

*Simula har ikke utslipp i scope 1.

Siva – Selskapet for industrivekst SF

Siva – Selskapet for Industrivekst, er en del av det offentlige næringsrettede virke- middelapparatet. Selskapet forvalter virkemidlene Norsk katapult, Inkubator- programmet, Næringshageprogrammet, Eierskap i innovasjonsselskaper og Eiendomsinvesteringer. Gjennom katapultsentrene får bedriftene tilgang til en internasjonalt ledende industriell testinfrastruktur og kompetanse. Gjennom sine eiendoms- investeringer senker selskapet barrierer for etablering av næringsvirksomhet i områder eller bransjer der markedsmekanismer gjør dette spesielt krevende. Gjennom innovasjonsaktivitetene tilrettelegger Siva for etablering og utvikling av bedrifter i nærings- og kunnskapsmiljøer, og kobler disse sammen i regionale, nasjonale og internasjonale nettverk.

Statens eierskap

Staten er eier i Siva for å ha et virkemiddel for tilretteleggende eierskap og utvikling av bedrifter og nærings- og kunnskapsmiljøer i hele landet. Siva har et særlig ansvar for å fremme vekstkraften i distriktene. Statens mål som eier er å utløse lønnsom næringsutvikling ved å stille infrastruktur og fellesressurser til rådighet for selskaper og regionale nærings- og kunnskapsmiljøer.

Mål og strategiske prioriteringer

Siva – selskapet for industrivekst, skal være en drivkraft for bærekraftig industriell verdiskaping og produksjon i hele Norge.

Strategiske prioriteringer 2024–2027:

Siva sikrer at bedrifter har tilgang til og er kjent med tilbudet av fullskala internasjonalt ledende testfasiliteter for industrialisering.

Siva sikrer utviklingen av attraktive grønne industriparker for bærekraftig industriell verdiskaping.

Siva utløser investeringer for omstilling og utvikling av en bærekraftig og lønnsom industri.

Siva gir bedriftene tilgang til de beste rådgiverne og partnerne for nyskaping, industrialisering - når de trenger det og i hele landet.

Siva skal håndtere en større oppdragsportefølje uten at organisasjonen øker tilsvarende.

Oppnåelse av statens mål

I løpet av 2024 ble tre byggeprosjekter i regi av Siva ferdigstilt, i tillegg til at Siva gikk inn på eiersiden på Frier Vest for å utløse grønn industripark. Til sammen har Siva investert 1,25 mrd. kroner i disse prosjektene, hvorav 700 mill. kroner er egenkapital og 550 mill. kroner er fremmedkapital (bank), som skal legge til rette for industri og innovasjon. Til sammenligning har industrien selv investert om lag 2,1 mrd. kroner i de samme prosjektene.

Gjennom 2024 har Siva startet bygging av ett nytt prosjekt for industrien som skal legge til rette for økt industriell verdiskaping. Til sammen skal Siva investere 190 mill. kroner i dette bygget. Dette legger til rette for de investeringene som industrien selv står for av produksjonsutstyr. I løpet av 2024 frigjorde Siva gjennom salg 260 mill. kroner fra tre prosjekter for reinvestering i nye prosjekter framover.

I løpet av 2024 har 4 436 bedrifter fått tilgang til kompetanse, nettverk og fasiliteter, og raskere realisert sine forretningsambisjoner gjennom næringshage- og inkubasjonsprogrammene.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Siva skal utløse lønnsom næringsutvikling i bedrifter og regionale nærings- og kunnskapsmiljøer

Utleiegrad

-

90,9 % (88)

Nye investeringer

-

594,3 mill. kr. (699,3)

Siva skal utløse lønnsom næringsutvikling i bedrifter og regionale nærings- og kunnskapsmiljøer

Totalt antall målbedrifter Næringshageprogrammet

-

2 376 (2 544)

Totalt antall målbedrifter Inkubasjonsprogrammet

-

2 093 (2 061)

Antall bedrifter som har benyttet ordningen Norsk Katapult

-

1 100 (1 462)

Statens eierandel: 100 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Kjell Roland (styreleder, 1953, Oslo), Tine Rørvik (nestleder, 1967, Telemark), Arve Ulriksen (1962, Nordland), Heine Østby (1972, Agder), Maja Hvammen Adriaensen (1985, Akershus), Anne-Hilde Bråtebæk (1966, Akershus), Are Tomasgard (1968, Akershus), Kjersti Veum*, Per Henrik Haugen*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Jan Morten Ertsaas

Hovedkontor: Trondheim

Revisor: BDO AS

Nettside: www.siva.no

Foto: Siva – Selskapet for industrivekst SF

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

401

768

Driftsresultat (EBIT)

167

-16

Skattekostnad

11

5

Minoritetsandel

3

-31

Resultat etter skatt og minoritet

268

-30

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

5 274

4 965

Sum egenkapital

2 713

2 475

- Hvorav minoriteter

52

108

Sum gjeld og forpliktelser

2 561

2 490

- Hvorav rentebærende gjeld

1 321

1 128

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Kommunal- og distriktsdepartementet

18

16,7

Tilskudd: Nærings- og fiskeridepartementet

263

189

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

18

Utbytteandel

0,0 %

-6,7 %

Gj. utbytteandel siste fem år

3,1 %

16,7 %

Utbytte til staten

0

16,0

Kapitalinnskudd fra staten

0

1 100

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

4 743

3 071

Driftsmargin (EBIT)

41,6 %

-2,1 %

Egenkapitalandel

51,4 %

49,8 %

Netto kontantstrøm fra drift

-147

28

Netto kontantstrøm fra investeringer

375

-381

Statslån

700

700

Renter og provisjoner på statslån

20

18

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

58

61

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

20 %

43 %

Andel kvinner i selskapet totalt

53 %

46 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

91,4 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

9,0 %

Great Place to Work (Trust Index-undersøkelsen) (1 er best; ≥ 0,7 krakteriseres som "great place to work"-bedrift)

0,7

Sykefravær (%)

2,2 %

5,0 %

Skadefravær (H1/LTI)

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

21,6

0

Scope 2 (lokasjonsbasert)

126

Scope 2 (markedsbasert)

2 189

Scope 3*

7 780

15 017

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier**

1, 3, 4, 5, 6

1, 3, 4, 5, 6, 8

*Endring i scope 3 skyldes endringer i eiendomsporteføljen.

**Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2030: Redusere klimagassutslipp med mer enn 50 pst. i forhold til 2019 (scope 2 og 3).

Siva skal bidra til reduksjoner i klimagassutslipp i tråd med Parisavtalen. Siva prioriterer ideer og bedrifter som vil være konkurransedyktige i et marked som krever grønne og bærekraftige løsninger.

Statnett SF

Statnett er systemansvarlig nettselskap i det norske kraftsystemet, og har ansvar for en samfunnsøkonomisk rasjonell drift og utvikling av transmisjonsnettet. Selskapet har ansvar for at det til enhver tid er momentan balanse mellom produksjon og forbruk av elektrisk kraft i Norge. Statnett har monopol på å eie og drive transmisjonsnettet i Norge. Selskapet ble opprettet i 1992 ved en deling av Statskraftverkene i Statnett og Statkraft SF.

Statens eierskap

Staten er eier i Statnett fordi selskapet eier transmisjonsnettet og er systemansvarlig for det norske kraftsystemet. Statens mål som eier er en samfunnsøkonomisk rasjonell drift og utvikling av det sentrale overføringsnettet for kraft.

Mål og strategiske prioriteringer

Statnett har ansvar for å utvikle og drifte transmisjonsnettet på en samfunnsøkonomisk rasjonell måte. Selskapet skal sikre god forsyningssikkerhet, et velfungerende kraftmarked og en rasjonell nettutbygging. Statnett skal løse samfunnsoppdraget effektivt på en måte som skaper verdi over tid. Selskapet skal opptre ansvarlig og bærekraftig, i tråd med statens eierforventninger. Statnetts strategiske prioriteringer fremover er:

Øke kapasitet i eksisterende nett og kraftsystemet.

Planlegge og bygge nett og kraftsystemet raskere og mer effektivt.

Øke robusthet og beredskap i drift og utvikling.

Oppnåelse av statens mål

For 2024 har Statnett i sum levert i tråd med eller over ambisjonsnivået. Det har vært god forsyningssikkerhet, og Statnett har reservert kapasitet med en vekst på 50 pst. sammenlignet med i fjor. Det har vært en nedgang i prisforskjeller mellom budområdene fra 2023 til 2024, noe som primært skyldes endringer i det nominelle prisnivået. På sikt arbeider Statnett med å bygge ut mer kapasitet i nettet for å redusere flaskehalser og jevne ut prisforskjeller mellom budområdene internt i Norge. Det er imidlertid ikke nødvendigvis et mål å fjerne alle flaskehalser i nettet, da det ikke er samfunnsmessig rasjonelt å bygge et nett helt uten flaskehalser. Statsnetts kostnader målt i forhold til total kraftproduksjon og- forbruk er på samme nivå som i 2023. Fremover forventes det at kostnadene vil øke mer enn summen av forbruk og produksjon, bl.a. grunnet betydelige prisøkninger i både drift og utbygging av nettet. Statnett jobber for å begrense denne kostnadsveksten fremover.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Forsyningssikkerhet

Leveringspålitelighet i transmisjonsnettet*

99,995 %

99,997 % (99,999)

Kapasitetsreservasjoner

Brutto kapasitet (MW) reservert til kundene siste år (forbruk)**

1 750 MW

2 138 MW (2 778)

Brutto kapasitet (MW) reservert til kundene siste år (produksjon)**

1 595 MW

2 851 MW (609)

Prisforskjeller

Prisforskjeller mellom budområdene***

Jevne ut prisforskjeller internt i Norge mellom budområdene

70 % (84)

Effektiv drift

Kostnadsutvikling

Tillatt inntekt (øre) over (kWh)****

Begrense veksten i tillatt inntekt

5,9 øre/kWh (5,9)

*Leveringspålitelighet måles ved (1-ILE/LE), der ILE (Ikke Levert Energi) er ikke levert energi forårsaket av Statnett, som andel av LE (Levert Energi) til sluttbrukere på alle spenningsnivå (SSB).

**Kapasitetsreservasjoner måles gjennom sum brutto reservert forbruk og produksjon i transmisjonsnettet (i dagens og planlagt nett) som Statnett har reservert til kundene siste år.

***Prisforskjeller måles gjennom beregningen (i %) basert på forskjell på årlig snittpris mellom dyreste og billigste prisområde, normalisert mot et vektet norsk snittpris mot årsforbruk pr. budområde.

****Statnett er underlagt en økonomisk regulering der kostnadene over tid dekkes gjennom tillatt inntekt korrigert for effektivisering. Kostnadsutviklingen måles derfor gjennom tillatt inntekt (øre) over samlet kraftproduksjon og - forbruk (kWh)

Statens eierandel: 100 pst.

Energidepartementet

Styret: Nils Kristian Nakstad (styreleder, 1962, Trøndelag), Wenche Teigland (nestleder, 1966, Vestland), Christian Reusch (1970, Oslo), Hilde Singsaas (1972, Oslo), Egil Gjesteland (1947, Akershus), Maria Sandsmark (1968, Møre og Romsdal), Ingeborg Ligaarden*, Steinar Jøråndstad*, Børre Langgard*

*Valgt av og blant de ansatte.

Konsernsjef: Elisabeth Vike Vardheim

Hovedkontor: Oslo

Revisor: Deloitte AS

Nettside: www.statnett.no

Foto: Ante Jelec og Statnett SF

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

18 961

11 600

Driftsresultat (EBIT)

4 621

-1 547

Skattekostnad

469

-745

Resultat etter skatt og minoritet

1 720

-2 617

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

105 533

90 303

- Hvorav kontantbeholdning

7 210

2 644

Sum egenkapital

25 482

24 118

Sum gjeld og forpliktelser

80 050

66 184

- Hvorav rentebærende gjeld

67 545

55 699

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Gebyr

620

529

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

609

793

Utbytte til staten

609

793

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

93 045

79 817

Driftsmargin (EBIT)

24,4 %

-13,3 %

Egenkapitalandel

24,1 %

26,7 %

Netto kontantstrøm fra drift

6 379

-533

Netto kontantstrøm fra investeringer

-11 003

-4 775

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

2 155

1 789

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i konsernledelsen

56 %

63 %

Andel kvinner i selskapet totalt

28 %

28 %

Forskjellen i gj. snitt lønnsnivå mellom kvinner og menn, uttrykt i pst. av gjennomsnittlig lønnsnivå for mannlige ansatte

-0,34 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

4,8 %

5,6 %

Medarbeiderengasjement (0-10)

7,9

7,4

Sykefravær (%)

4 %

4 %

Skadefravær (H1/LTI)

2,3

2,3

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1*

17 619

10 000

Scope 2 (lokasjonsbasert)**

44 012

57 467

Scope 2 (markedsbasert)**

1 756 644

1 516 423

Scope 3**

69 330

109 262

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier***:

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 13, 15

1, 2, 3, 5, 6, 7, 13, 15

*Økning i scope 1 skyldes primært utslipp fra SF6-lekkasjer. SF6 brukes som isolerende gass i elektriske anlegg.

**For forklaring av endringer i utslipp i scope 2 og 3 henvises det til selskapets årsrapport.

***Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

Statnett er i prosess med å sette vitenskapsbaserte mål for scope 1, 2 og 3, og vil utarbeide en omstillingsplan i tråd med CSRD. I april 2023 sendte Statnett tilslutningsbrev til Science Based Targets initiative (SBTi). Statnett forventer å vedta nye målsetninger i løpet av 2025. Se Statnetts års- og bærekrafts- rapport for ytterligere informasjon.

Statskog SF

Statskog er landets største grunneier og forvalter nær en femtedel av Norges fastlandsareal. Dette er i all hovedsak fjell- og utmarksareal. Selskapet ivaretar og utvikler verdier på fellesskapets grunn og er en garantist for allmennhetens tilgang til jakt, fiske og friluftsopplevelser i norsk natur. Statskog har kommersiell virksomhet innenfor skogbruk, utmarksforvaltning og annen areal- og eiendomsforvaltning.

Statens eierskap

Staten er eier i Statskog for å ha kontroll over viktige skog- og utmarksarealer samt å sikre bærekraftig forvaltning av statlige skog- og fjelleiendommer med tilhørende ressurser, herunder å legge til rette for allmennhetens behov for jakt-, fiske- og friluftslivstilbud med videre. Statens mål som eier er bærekraftig forvaltning av arealene, gjennom effektiv drift og tilfredsstillende økonomisk resultat over tid.

Mål og strategiske prioriteringer

Foretakets strategiske prioriteringer er å:

Sikre allmennhetens tilgang til jakt, fiske og friluftsliv.

Bærekraftig skogsdrift som sikrer biologisk mangfold av arter og naturtyper.

Bærekraftig forvaltning av naturressursene.

Langsiktig lønnsomhet.

Oppnåelse av statens mål

Statskog hadde en nedang i resultatet fra løpende drift fra 2023 til 2024 i tråd med forventningen. Hovedårsaken var reduserte inntekter fra energiområdet på grunn av lavere kraftpriser. Høye tømmerpriser motvirket effekten av lave energipriser. Inntektene fra småviltjakt økte vesentlig fra 2023 til 2024. I 2023 måtte Statskog stenge svært mange jaktfelt på grunn av lav rypebestand, men i 2024 var bestandene vesentlig bedret og de aller fleste småviltjaktfeltene var åpne. Rekordmange jegere fikk anledning til å jakte på Statskogs eiendommer. Statskog hadde ingen hogster i biologisk viktige områder i 2024, ned fra 3 i 2023.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Allmennhetens tilgang til jakt

Antall unike småviltjegere

15 500

16 426 (14 260)

Bærekraftig skogsdrift

Hogster i biologisk viktige område

0

0 (3)

Bærekraftig forvaltning av naturressursene

Uttak av rypebestand

< 15 %

5,3 % (3,2)

Bærekraftig forvaltning av naturressursene

Avvirkningsvolum i m3

285 000

267 000* (277 000)

Virksomhet i konkurranse med andre

Bærekraftig verdiskaping

Langsiktig lønnsomhet

Resultat fra løpende drift**

> 55 mill. kr.

60 mill kr. (79)

*Driftsforholdene var vanskelige på senhøsten 2024, så volumet ble noe lavere en budsjettert. Volumavviket blir lukket i løpet av 2025.

**I resultatet fra løpende drift holder selskapet følgende poster utenfor: skogverninntekter, eiendomssalg, vedlikehold av kulturminner og skatt.

Statens eierandel: 100 pst.

Landbruks- og matdepartementet

Styret: Gunnar Olofsson (styreleder, 1955, utland), Knut Storberget (nestleder, 1964, Innlandet), Ole Johan Jonsson Eira (1985, Troms), Ellen Tveit Klingenberg (1962, Trøndelag), Tone Margrethe

Reierselmoen (1968, Akershus), Øystein Sundnes*, Siw Anita Kvam*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Gunnar Lien

Hovedkontor: Namsos

Revisor: KPMG AS

Nettside: www.statskog.no

Foto: Ola Eian

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

464

649

Driftsresultat (EBIT)

20

238

Skattekostnad

-1,0

6,3

Minoritetsandel

0.7

0,5

Resultat etter skatt og minoritet

45,3

245

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

4 810

4 965

- Hvorav kontantbeholdning

53

305

Sum egenkapital

4 369

4 351

- Hvorav minoriteter

4,1

3,5

Sum gjeld og forpliktelser

441

614

- Hvorav rentebærende gjeld

280

290

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Landbruks- og matdepartementet

15,8

15,1

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

33,5

183

Utbytteandel

75,0 %

75,0 %

Gj. utbytteandel siste fem år

75,5 %

75,7 %

Utbytte til staten

33,5

183

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

4 675

4 675

Driftsmargin (EBIT)

4,3 %

36,7 %

Egenkapitalandel

90,8 %

87,6 %

Netto kontantstrøm fra drift

50,7

310

Netto kontantstrøm fra investeringer

-109

-12.0

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

127

128

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

33 %

29 %

Andel kvinner i selskapet totalt

35 %

33 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

100 %

100 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover) Eks. pensjonering

1,5 %

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

3,5 %

3,0 %

Skadefravær

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

161

169

Scope 2 (lokasjonsbasert)

27

24

Scope 3

4 810

4 922

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

1, 6, 9

1, 6, 9

*Se s. 56 for utslippskategorier. 

Klimamål

2030:

Redusere utslipp av klimagasser med 50 pst. sammenlignet med 2020 (scope 1, 2 og 3).

Legge til rette for økt produksjon av fornybar energi.

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

Store Norske Spitsbergen Kulkompani (Store Norske) med datterselskaper driver forvaltning av bolig- og næringsbygg, fornybar energi-prosjekter, logistikktjenester, kullvirksomhet i Gruve 7, regnskapsbyrå og besøksgruve på Svalbard. Gruve 7 avvikles sommeren 2025 og opprydding etter virksomheten ferdigstilles 2027. Store Norske overleverte konseptvalgutredning av fremtidig energisystem og styringsdokument for teknisk oppgradering av dagens energisystem til oppdragsgiverne Nærings- og fiskeridepartemantet og Justisdepartementet i mars 2025.

Statens eierskap

Staten er eier i Store Norske for å bidra til at samfunnet i Longyearbyen opprettholdes og videreutvikles på en måte som understøtter de overordnede målene i norsk svalbardpolitikk. Statens mål som eier er kostnadseffektiv og stabil produksjon av kull til kullkraftverket i Longyearbyen og kostnadseffektiv forvaltning og utvikling av boliger i Longyearbyen. For næringsbygg, industriell virksomhet og annen virksomhet er statens mål som eier høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer.

Mål og strategiske prioriteringer

Store Norske har de siste årene forberedt seg på en omstilling, og arbeider løpende med å utvikle virksomheten innenfor rammene av statens mål som eier og svalbardpolitiske mål. Selskapets strategiske prioriteringer er tett knyttet opp mot det grønne skiftet i Arktis, gjennom bl.a. energieffektivisering av boliger og i arbeidet med fornybare energiløsninger tilpasset arktiske forhold. Selskapets målsetning er å redusere klimagassutslipp med 80 pst. fra 2021 til 2030.

Oppnåelse av statens mål

I 2024 har Store Norske med 138 årsverk som, i tillegg til aktivitet fra lokale leverandører, bidratt til tilstedeværelse og familiesamfunnet i Longyearbyen. Prosjektet for opprydding etter kullvirksomheten i Svea og Lunckefjell ble overlevert til staten august 2024, to år raskere enn planlagt og ca. 900 mill. kroner under kostnadsrammen. Det er fortsatt stor etterspørsel etter boliger i Longyearbyen. I 2024 har utleiegraden av selskapets tilgjengelige kapasitet vært ca. 95 pst. Boligvirksomheten har i 2024 etablert en langsiktig og helhetlig plan for klimasikring, energieffektivisering og standardheving av selskapets boliger. Satsingen på næringseiendom er fortsatt i en tidlig fase. Arbeid med lukking av vedlikeholdsforpliktelser bidrar til negativt resultat, men satsingen følger planlagt utvikling om en forretningsmessig kapitalavkastning. Logistikkvirksomheten har i 2024 hatt et normalt aktivitetsnivå, men økte kostnader har gitt negativt resultat. Store Norske Energi har i 2024 fokusert og levert på oppdragene fra staten om teknisk tilstandsvurdering av dagens energisystem og konseptvalgutredning av fremtidig energisystem i Longyearbyen.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Sikker gruvedrift

Ant. skader med og uten fravær pr. million arbeidstime (H2)

< 15

0,0 (4,2)

Foregangsbedrift for gode arbeidsvilkår

Lønns- og arbeidsvilkår bekreftes ved avtaleinngåelse med tjenesteleverandører

100 %

100 % (100)

Effektiv forvaltning av boligporteføljen

Utleie pr. leietakerkategori

Løse prioriterte leietakeres behov

Oppfylt (oppfylt)

Effektiv drift

Kostnadseffektiv gruvedrift

Kontantstrøm fra driften uten tilskudd

21 mill.

20 mill. (-58,9)

Effektiv forvaltning av boligporteføljen

Utleiegrad av tilgjengelig kapasitet

95 %

95 % (95)

Kostnadseffektiv gjennomføring av miljøprosjektet i Svea

Total kostnadsramme 2019-2025

2,5 mrd. for prosjektperioden

1,54 mrd. for prosjektperioden

Virksomhet i konkurranse med andre

Logistikk

Lønnsom drift

Avkastning på egenkapital ROE (før skatt)

19 %

-23 % (31)

Næringseiendom

Lønnsom drift

ROE (før skatt)

-4 %

-3 % (-0)

Fornybar energi (*)

Lønnsom drift

ROE (før skatt)

-38 %

-15 % (-27)

Annen virksomhet**

Lønnsom drift

ROE (før skatt)

200 %

171 % (82)

Konsern

Bidra til lønnsomme helårlige arbeidsplasser

Andel helårlige årsverk

90 %

90 % (92)

*Fornybar energi er virksomhet i tidlig utviklingsfase.

**Annen virksomhet er besøksgruve og regnskapstjenester.

Statens eierandel: 100 pst.

Nærings- og fiskeridepartementet

Styret: Annette M. Justad (styreleder, 1958, Oslo), Johnny Undeli (nestleder, 1953, Innlandet), Dina E. Aune (1964, Trøndelag), Rolf Thorsen (1961, Oslo), Birger Nilsen (1972, Oslo), Rune Mjelde*, Malte Michel Jochmann*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Rune Midtgaard

Hovedkontor: Longyearbyen

Revisor: PwC AS

Nettside: www.snsk.no

Foto: Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

329

301

Driftsresultat (EBIT)

153

57,4

Skattekostnad

-3,2

-5,7

Resultat etter skatt

127

46,1

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

1 791

1 713

- Hvorav kontantbeholdning

231

195

Sum egenkapital

317

157

Sum gjeld og forpliktelser

1 475

1 556

- Hvorav rentebærende gjeld

767

664

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Nærings- og fiskeridepartementet (utredninger energisystemet i Longyearbyen)

14,0

Tilskudd: Nærings- og fiskeridepartementet (miljøprosjektet Svea og Lunckefjell)

34,3

85,0

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

1,9

Utbytteandel

0,0 %

4,1 %

Gj. utbytteandel siste fem år

3,6 %

2,9 %

Utbytte til staten

0

1,9

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

1 084

821

Driftsmargin (EBIT)

46,5 %

19,1 %

Egenkapitalandel

17,7 %

9,2 %

Netto kontantstrøm fra drift

-17,1

-137

Netto kontantstrøm fra investeringer

-80,8

-68,7

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

138

127

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

33 %

30 %

Andel kvinner i selskapet totalt

22 %

22 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

92 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

-

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

7,3 %

3,9 %

Skadefravær (H1/LTI)

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

514

505

Scope 2 (lokasjonsbasert)

1 863

3 543

Scope 3*

148 850

78 489

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier**:

7, 11, 13

7, 11, 13

*Økning skyldes økt kullsalg i 2024.

**Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2030: Redusere klimagassutslipp med 80 pst. sammenlignet med 2021 (scope 1, 2 og 3).

Målet nås gjennom utfasing av kulldrift i Svea og Longyearbyen, samt energieffektivisering av bygg.

Talent Norge AS

Talent Norge bidrar med å gi kompetanse, utviklingsmuligheter og økonomisk støtte til kunstneriske talenter. Selskapet prioriterer satsninger rettet mot talenter som befinner seg i perioden før eller like etter endt kunstfaglig utdanning. Målgruppen er både utøvende og skapende kunstnere, innenfor alle kunstformer og -uttrykk. Talent Norge samarbeider med toneangivende organisasjoner, institusjoner og miljøer innenfor norsk kulturliv. Selskapet ble etablert i 2015.

Statens eierskap

Staten er eier i Talent Norge for å bidra til utvikling av de fremste talentene i Norge i et samarbeid mellom staten og private aktører, og slik bidra til et kulturliv på høyt internasjonalt nivå og flere kunstnere i verdensklasse. Statens mål som eier er bidra til utvikling av de fremste kunstneriske talentene i Norge.

Mål og strategiske prioriteringer

Talent Norges formål er utvikling av de fremste kunstneriske talentene i Norge i et samarbeid mellom staten og private aktører, og slik bidra til et kulturliv på høyt internasjonalt nivå og flere kunstnere i verdensklasse. Virksomheten er finansiering av talentutvikling samt andre aktiviteter som kan bidra til kunnskapsdannelse, erfaringsoverføring og inspirasjon i arbeidet med å nå selskapets formål.

Selskapets strategiske prioritering fremover er:

Flere regionsatsinger med basis i regionale klynger for kunstnerisk talentutvikling og dedikerte private hovedsamarbeidspartnere.

Kartlegge nye, potensielle private givere og finansieringskilder, og styrke dialog med eksisterende private givere.

Arbeide aktivt for et likestilt og mangfoldig kulturliv, bl.a gjennom samarbeids- prosjektet "Sammen om like muligheter".

Oppnåelse av statens mål

Talent Norge understøtter pr. i dag 66 aktive talentprogrammer, totalt 10 opp fra fjoråret. Programmene innbefatter årlig rundt 1 100 deltagere, herunder om lag 600 i programmer utenom ensembler og orkestre, og det ble i 2024 tildelt 51,7 mill. kroner til Talent Norges samlede portefølje. For å sikre høyeste kvalitet i talentutviklingen, vektlegges god dialog med program, deltagere og bidragsytere, samtidig som det vektlegges fellesarenaer for faglig innsikt. Talent Norge bidrar til tverrfaglig kompetanseutveksling mellom programmer og aktører, og stiller til rådighet egne coacher og et helsetilbud tilpasset kunsten. For å tilrettelegge for bedre og mer rettferdige jury- og utvelgelsesprosesser i kulturlivet har selskapet i 2024 lansert det nettbaserte kurset «Se en gang til» i samarbeid med Balansekunst og Music Norway. Talent Norge har hatt en god vekst og utvikling i bidrag fra private og andre bidragsytere. Fra 2020 til 2023 økte bidragene med 25 mill. Fra 2023 til 2024 var økningen 12 mill. Resultatene viser en solid og stabil utvikling over tid.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Sammen med lokale, regionale og nasjonale bidragsytere utløser vi betydelige midler til langsiktige satsinger

Andel tilskudd private og andre aktører av total*

62 %

60 % (54)

Antall bidragsytere som har gitt tilskudd som er inntektsført - private og andre**

9

12 (6)

Fortsatt regionssatsing - utvikle region Midt-Norge etter modell av Talent Nord-Norge og Talent Innlandet, med klyngekoordinering og privat hovedsamarbeidspartner

3

3 (3)

Effektiv drift

Lave administrasjonskostnader

Andel administrasjonskostnader av totale inntekter

2,9 %

3,0 % (3,2)

*Tidspunkt på bekreftelse fra privat giver kan påvirke resultatet det enkelte år. Det vurderes sannsynlig at ytterligere en bekreftelse fra privat giver mottas tidlig 2025.

** Samarbeidet mot regionale bidragsytere er styrket. I tillegg er det utløst midler fra tre nye bidragsytere.

Statens eierandel: 33,33 pst.

Kultur- og likestillingsdepartementet

Styret: Tom Remlov (styreleder, 1949, Oslo), Audhild Dahlstrøm (1979, Nordland), Reidar Gjærum (1960, Oslo), Cecilie Nissen (1966, Agder), Tine Thing Helseth (1987, Oslo), Jarle Aambø (1960, Akershus), Lucas H. Weldeghebriel (1976, Akershus)

Administrerende direktør: Silje Riise Næss

Hovedkontor: Oslo

Revisor: Deloitte AS

Nettside: www.talentnorge.no

Foto: Sveinung Bjorå

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

133

122

Driftsresultat (EBIT)

-5,4

-3,2

Skattekostnad

0

0

Resultat etter skatt

0,4

0,2

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

177

147

- Hvorav kontantbeholdning

136

118

Sum egenkapital

8,7

8,3

Sum gjeld og forpliktelser

169

138

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Kultur- og

likestillingsdepartementet

58

59

Verdier og utbytte

2024

2022

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

8,7

8,3

Driftsmargin (EBIT)

-4,1 %

-2,6 %

Egenkapitalandel

4,9 %

5,6 %

Netto kontantstrøm fra drift

18,7

12,9

Netto kontantstrøm fra investeringer

0

0

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

11

10

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

100 %

100 %

Andel kvinner i selskapet totalt

60 %

54 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

-

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

0,9 %

1,1 %

Skadefravær

-

-

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

0

0

Scope 2 (lokasjonsbasert)*

0,1

2,8

Scope 2 (markedsbasert)

0,1

Scope 3

1 127

1 680

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier**:

1, 3, 5, 6, 7, 15

1, 3, 5, 6, 7, 15

*Reduksjon fra 2023 til 2024 skyldes at utslipp i 2024 ble beregnet ut ifra opprinnelsesgaranti på strøm (via Operaens avtale med Statsbygg), noe som ikke ble gjort i 2023.

**Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2030: Redusere utslipp med 42 pst. sammenlignet med basisår 2023. Målet er i tråd med SBTis generelle veiledning for netto-null i 2050.

Bærekraft som en naturlig del av talentutvikling:

1. Bærekraftige valg:

50 pst. av anskaffelser gjøres hos leverandører med dokumentert grønn profil.

50 pst. av tjenestereiser under 60 mil gjennomføres miljøvennlig.

Egne arrangementer følger miljøvennlige retningslinjer.

2. Bærekraft i talentprogrammene:

75 pst. av talentprogrammene Talent Norge støtter har innført bærekraftstiltak.

Talent Norge tilbyr veiledning i miljøtiltak blant annet gjennom partnere som Green Producers Club.

Trøndelag Teater AS

Trøndelag Teater er et region-/landsdelsteater og driver teatervirksomhet i Trondheim og omliggende regioner, inkludert turneer/gjestespill. Teatret ble stiftet i 1937, og staten ble deleier i 1972.

Statens eierskap

Staten er eier i Trøndelag Teater for å bidra til at alle kan få tilgang til scenekunst. Statens mål som eier er høy kunstnerisk kvalitet til et bredt publikum.

Mål og strategiske prioriteringer

Trøndelag Teater arbeider målrettet for å styrke mangfoldet og relevansen i samfunnet, med særlig vekt på å oppfylle FNs bærekraftsmål. Teatrets mål er å gjøre kunst og kultur tilgjengelig for en mangfoldig befolkningsgruppe. Teatret jobber for å nå et bredere publikum, med særlig fokus på grupper som er underrepresentert. Ved rekruttering av ansatte og kunstneriske samarbeidspartnere legges det vekt på mangfold.

For å bli en mer bærekraftig organisasjon er det iverksatt flere tiltak for å redusere energi- og ressursforbruket. Dette inkluderer økt bruk av miljøvennlige materialer i produksjonene, fokus på gjenbruk av scenografi og rekvisitter, samt en omfattende satsing på energieffektiviseringstiltak (ENØK). Solcelleanlegget som ble installert i 2023 har allerede gitt en merkbar reduksjon i strømforbruket, med en forventet besparelse på 7 pst. Dette, kombinert med andre energibesparende tiltak, bidrar til å redusere teatrets klimaavtrykk.

Arbeidet med åpenhetsloven styrker teatrets fokus på anstendig arbeidsliv og ansvarlige samarbeid. Generelt har virksomheten minimal påvirkning på det ytre miljøet, men det fortsettes med å jobbe systematisk for å redusere miljøpåvirkning ytterligere.

Oppnåelse av statens mål

Trøndelag Teater tar målrettet grep for å ivareta statens forventninger til kulturinstitusjoner. Teatret er i ferd med å lage seg en ny strategi som skal behandles av styret i løpet av 2025, i denne vil bærekraftsmål være basert på Norsk teater- og orkesterforening (NTO) sin satsing på GreenBook.

Sektorpolitisk måloppnåelse: Teatret som ytringsarena. Det ble gjennomført 45 (46) formidlingsarrangement. Videreføring av teaterskolen for barn og unge med mangfoldsbakgrunn. Det ble innført en ny prisstrategi for å nå et bredere og mer mangfoldig publikum. Totalt publikumsantall var 81 177 (99 000) i 2024.

Miljøforhold: Noe redusert klimaavtrykk ved energieffektivisering og fokus på bærekraft i produksjonene. Redusert (relativ) strømforbruk.

Økonomiske forhold: Fokus på ressursutnyttelse, mulighetsrom med repertoarmodell og tekniske løsninger bidro til godt økonomisk resultat. Overskudd 15,5 mill. kroner.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Høy kunstnerisk kvalitet og bredt publikum

Totalt publikumsantall

67 235

81 795 (98 956)

Antall forestillinger

367

345 (390)

Antall formidlingsarrangement

45

45 (46)

Antall produksjoner for barn og unge

4

4 (7)

Effektiv drift

Økt handlingsrom med egeninntekt

Økte egeninntekter

> 17,3 mill. kr.

21,7 mill. kr. (31)

Statens eierandel: 66,67 pst.

Kultur- og likestillingsdepartementet

Styret: Åse Ryvarden (styreleder, 1964, Oslo), Ingrid Sætherø (nestleder, 1968, Trøndelag), Bjørn Haugstad (1969, Oslo), Ida Eilertsen (1983, Trøndelag), Øystein Eide (1980, Trøndelag), Janne Kokkin*, Steffen Telstad*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Elisabeth Egseth Hansen

Hovedkontor: Trondheim

Revisor: PwC AS

Nettside: www.trondelag-teater.no

Foto: Vegard Eggen

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

146

151

Driftsresultat (EBIT)

13

7,3

Skattekostnad

0

0

Resultat etter skatt

16

10

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

67

65,7

- Hvorav kontantbeholdning

30

37,5

Sum egenkapital

37

21,8

Sum gjeld og forpliktelser

30

43,9

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Kultur- og

likestillingsdepartementet

87

84

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

37,3

21,8

Driftsmargin (EBIT)

8,9 %

4,8 %

Egenkapitalandel

55,2 %

33,2 %

Netto kontantstrøm fra drift

-2,8

14,0

Netto kontantstrøm fra investeringer

-4,5

-6,3

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

140

135

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

50 %

50 %

Andel kvinner i selskapet totalt

50 %

50 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

-

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

-

Medarbeiderengasjement

-

Sykefravær (%)

3 %

2 %

Skadefravær (H1/LTI)

0

0

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

-

-

Scope 2 (lokasjonsbasert)

185

193

Scope 3

30,5

30,5

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

1, 4, 5, 6, 12, 15

1, 4, 5, 6, 12, 15

*Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2025: Redusere klimagassutslipp i scope 3 med 25 pst., sammenlignet med 2022*

2030: Redusere klimagassutslipp i scope 3 med 60 pst., sammenlignet med 2022**

2050: Redusere klimagassutslipp i scope 3 med 90 pst., sammenlignet med 2022***

*Kan delvis oppnås med egne midler.

**Kan bare oppnås med eksterne midler.

***Forutsetter en betydelig investering.

Universitetssenteret på Svalbard AS

Universitetssenteret på Svalbard (UNIS) er en ledende polarforskningsinstitusjon og eneste tilbyder av høyere utdanning på Svalbard. Utdanningstilbudet har en internasjonal profil og er et supplement til ordinære studieløp på bachelor-, master- og doktorgradsnivå innen feltbasert naturvitenskap og teknologi. UNIS bidrar gjennom sin virksomhet til samfunnsutviklingen i Longyearbyen og på Svalbard, i tråd med målene for norsk svalbardpolitikk.

Statens eierskap

Staten er eier i UNIS for å ha en institusjon for universitetsstudier og forskning på Svalbard som bidrar til å støtte de overordnede målene i norsk svalbardpolitikk. Statens mål som eier er høyere utdanning og forskning av høy kvalitet som tar utgangspunkt i de naturgitte fortrinn som Svalbards beliggenhet i et høyarktisk område gir.

Mål og strategiske prioriteringer

UNIS sin strategi gjelder for perioden 2019-2025. UNIS er i prosess med utvikling av en ny femårsstrategi som vil gjelde fra 1. januar 2026. Frem til det er følgende mål og strategiske prioriteringer gjeldende:

UNIS skal videreutvikle sin rolle og profil som en av de mest sentrale institusjonene i norsk polar- og svalbardforskning og høyere utdanning.

Styrke studentrekrutteringen for effektivt å nå målet om totalt 220 studentårsverk, og målet om at halvparten av studentene skal være fra norske institusjoner.

Redusere klimaavtrykk.

Styrke utdanning og kompetansebygging på energi, sikkerhet og beredskap.

Oppnåelse av statens mål

Forskningsrådets evaluering, EVALNAT, rapporterte i januar 2024 at UNIS har forskning i verdensklasse og utdanner fremtidens arktiske eksperter; videre at UNIS sine satsingsforslag på fornybar energi og sikkerhetsfaget scorer høyt på samfunnsrelevans både lokalt og globalt. Longyearbyen ble i 2024 kåret til Norges beste studentby, og strykprosenten ved UNIS var 1 pst.

I oktober 2024 signerte UNIS et strategisk posisjoneringsnotat med de ti fastlandsuniversitetene for å styrke forskningssamarbeidet og øke rekrutteringen av norske studenter og kandidater til forskerstillinger.

UNIS er posisjonert i trepartssamarbeidet med Store Norske og Longyearbyen Lokalstyre v/Svalbard Energi, for å utvikle kunnskap og utdanne kandidater som understøtter fornybaromstillingen, og derigjennom nå selskapets klimamål. Et semestertilbud for energistudier ble etablert høsten 2024.

Arctic Safety Center (ASC) leverer sikkerhetskurs og snøskredtjenester til samfunn og næringsliv. Det egenfinansierte strategiske pilotprosjektet PermaMeteoCommunity for overvåkning av permafrostutviklingen i Longyearbyen, er avsluttet. Forskningen fra pilotprosjektet videreføres nå med ekstern finansiering og har stort potensial for varsling av jordskred.

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Studentproduksjon

Studentårsverk

220

204 (197)

Studenter fra norske institusjoner

Programstudenter

50 %

44 % (46)

Publikasjoner

Nivå 1-2

≥ 140

141* (151)

Et fullt forsvarlig studie- og arbeidsmiljø

Personskader uten sykehusbehandling og sykefravær

≤ 1

0 (4)

Personskade med sykehusbehandling uten fravær

≤ 1

0 (1)

Personskader med sykehusbehandling og sykefravær

≤ 2

0 (1)

*Endelig tall foreligger 1.4. Pr. nå 136 godkjente og 5 som ikke er behandlet ennå.

Statens eierandel: 100 pst.

Kunnskapsdepartementet

Styret: Robert Bjerknes (styreleder, 1958, Vestland), Kjerstin Askholt (nestleder, 1962, Oslo), Brit Lisa Skjelkvåle (1961, Oslo), Roger Midstraum (1962, Trøndelag), Arne O. Smalås (1961, Troms), Karine Hauan (1988, Svalbard), Siri Kalvig (1970, Rogaland), Janne Søreide*, Kåre Johansen*, Knut Ivar Lindland Tveit*, Oliver Hyatt Rapp**

*Valgt av og blant de ansatte.

**valgt av studentene

Administrerende direktør: Jøran Idar Moen

Hovedkontor: Svalbard

Revisor: PwC AS

Nettside: www.unis.no

Foto: Kirsten Christoffersen

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

218

198

Driftsresultat (EBIT)

2,5

-13,5

Skattekostnad

0

0

Minoritetsandel

0

0

Resultat etter skatt og minoritet

8,0

-8,7

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

125

124

- Hvorav kontantbeholdning

64,0

65,6

Sum egenkapital

58,5

50,5

Sum gjeld og forpliktelser

125

124

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Avgift/gebyr, statlig kjøp/tilskudd

2024

2023

Tilskudd: Kunnskapsdepartementet

178

162

Tilskudd: Nærings- og fiskeridepartementet

1,0

1,0

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

0

0

Gj. utbytteandel siste fem år

0 %

0 %

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

58,5

50,5

Driftsmargin (EBIT)

1,1 %

-6,8 %

Egenkapitalandel

46,8 %

40,7 %

Netto kontantstrøm fra drift

1,9

7,5

Netto kontantstrøm fra investeringer

-3,4

-3,6

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

126

143

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

40 %

30 %

Andel kvinner i selskapet totalt

44 %

45 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

93 %

Medarbeiderengasjement

-

-

Sykefravær (%)

6,3 %

4,1 %

Skadefravær

0

-

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

117

245

Scope 2 (lokasjonsbasert)**

1 040

983

Scope 3

721

719

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

1, 5, 6

1, 5, 6

*Se s. 56 for utslippskategorier.

**UNIS er i dialog med Svalbard Energi for å få på plass mer presise utslippsfaktorer som synliggjør overgangen fra kull til diesel. Dette er ikke presist nok synliggjort i regnskapet så langt.

Klimamål

2030: Redusere klimagassutslipp med 50 pst. med 2018-2019 som baseline (scope 1, 2 og 3).

Målet kan kun nås ved lokal energiomstilling. UNIS er en pådriver for fornybaromstillingen i Longyearbyen for å kunne nå selskapets mål om en halvering av CO₂ utlipp innen 2030.

AS Vinmonopolet

Vinmonopolet har enerett til salg av alkoholprodukter med mer enn 4,7 volumprosent alkohol til forbruker. Selskapet er et av de viktigste virkemidlene i norsk alkoholpolitikk og bidrar til å begrense alkoholforbruket i samfunnet gjennom regulering av tilgjengeligheten. Det alkoholpolitiske ansvaret kommer til uttrykk gjennom ansvarlig salg, holdningsskapende tiltak og fravær av kjøpepress.

Statens eierskap

Staten er eier i Vinmonopolet for å sikre fravær av privatøkonomiske interesser som motiverende for salg av alkoholholdig drikk over 4,7 volumprosent alkohol og bidra til omsetning i kontrollerte former. Statens mål som eier er å begrense skadevirkningene av alkohol for den enkelte og for samfunnet.

Mål og strategiske prioriteringer

Vinmonopolets samfunnsoppdrag er å sikre ansvarlig salg og regulert tilgjengelighet av alkohol, og dermed bidra til å begrense alkoholkonsumet og skadevirkningene av alkohol for den enkelte og for samfunnet. Opprettholdelse av monopolordningen forutsetter at selskapet utvikler seg i takt med samfunnets forventninger og behov, innenfor de til enhver tid gjeldende rammebetingelser. Selskapets strategi gir retning for utviklingen, hvor Vinmonopolet skal være en faghandel i verdensklasse og en foregangsvirksomhet på bærekraft. Selskapets visjon er å bli ønsket av alle, slik at selskapet også i fremtiden er samfunnets viktigste alkoholpolitiske virkemiddel. Gjennom en årlig revidering av Vinmonopolets strategi vurderes det behov for justeringer og det utarbeides strategiske hovedprioriteringer for kommende periode. Strategiske prioriteringer nå er knyttet til lønnsomhet, sikre legitimitet, redusere klimagassutslipp, en robust grunnbemanning og en heltidsnorm, og varefaglig råd og informasjon.

Oppnåelse av statens mål

Statens mål som eier av selskapet er å begrense skadevirkningene av alkohol for den enkelte og for samfunnet. Selskapet skal sikre at omsetning av alkoholholdig drikk over 4,7 volumprosent alkohol skjer i kontrollerte former. Selskapets gjennomføring av alderskontroll kontrolleres ved at alle butikker testes av mystery shoppers 24 ganger hvert år. Resultatet på testene viser at 96,7 pst. av kontrollørene under 25 år ble spurt om legitimasjon i 2024, mot et mål på 95 pst. Uten å oppmuntre til kjøp, etterstreber selskapet å gi den aller beste servicen og fagkunnskapen til kundene. Leverandører og produsenter skal gis markedsadgang på like vilkår, og selskapet skal ha en mest mulig kostnadseffektiv drift. Vinmonopolet oppnådde i 2024 en avkastning på sysselsatt kapital på 23,7 pst. (mål 10 pst.).

Selskapets overordnede mål og resultater 2024 (utvalg)

Langsiktig mål

Indikator

Mål 2024

Resultat 2024 (2023)

Sektorpolitisk måloppnåelse

Sikre ansvarlig salg av alkohol og sørge for at omsetningen av alkohol skjer i kontrollerte former

Andel mystery shoppere spurt om legitimasjon. Alle butikker testes i 24 kontroller hvert år

95 %

96,7 % (95,9)

Sikre hele Norges befolkning tilgang til Vinmonopolets tjenester

Prosentvis andel av befolkningen som bor i en kommune med Vinmonopol eller nærmere enn 30 km til nærmeste vinmonopolbutikk

97 %

97,9 % (97,9)

Legitimitet til ordningen (Visjon; Bli ønsket av alle)

Andel av befolkningen som er enig i at alt salg av vin, brennevin og sterkøl bør skje gjennom Vinmonopolet.

65 %

55 % (59)

Redusere klimagassutslipp med 55 % innen 2030, sammenlignet med 2018

Totalt CO₂- utslipp, i tonn

187 535 tonn

293 282 tonn (305 037)

Effektiv drift

Ha en mest mulig kostnadseffektiv drift uten at dette kommer i konflikt med samfunnsoppdraget

Avkastning på sysselsatt kapital

10 %

23,7 % (43,9)

Statens eierandel: 100 pst.

Helse- og omsorgsdepartementet

Styret: Åsne Havnelid (styreleder, 1961, Akershus), Sverre Helno (nestleder, 1962, Oslo), Kari Randen (1972, Buskerud), Lars Jacob Tynes Pedersen (1979, Vestland), Øyvind Winther (1964, Akershus), Kirsti Slotsvik (1963, Møre og Romsdal), Kjell-Roar Nilsen*, Alf Ole Berglund*, Åse Engesæth*

*Valgt av og blant de ansatte.

Administrerende direktør: Elisabeth Hunter

Hovedkontor: Oslo

Revisor: BDO AS

Nettside: www.vinmonopolet.no

Foto: Jarle Hvidsten

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter

18 672

18 726

Driftsresultat (EBIT)

149

308

Skattekostnad

49

89

Resultat etter skatt og minoritet

185

304

Balanse

2024

2023

Sum eiendeler

4 272

4 694

- Hvorav kontantbeholdning

2 097

2 414

Sum egenkapital

1 075

896

Sum gjeld og forpliktelser

3 197

3 798

- Hvorav rentebærende gjeld

0

0

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

92

152

Utbytteandel

49,7 %

50 %

Gj. utbytteandel siste fem år

55,9 %

56 %

Utbytte til staten

92

152

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

0

0

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Sysselsatt kapital

1 075

896

Driftsmargin (EBIT)

0,8 %

1,6 %

Egenkapitalandel

25,2 %

19,1 %

Netto kontantstrøm fra drift

-345

4

Netto kontantstrøm fra investeringer

-61

-68

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

2 064

2 031

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

43 %

67 %

Andel kvinner i selskapet totalt

64 %

64 %

Kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse

94 %

Gjennomtrekk av ansatte (turnover)

7,3 %

eNPS (andelen ambassadører, dvs. lojale fornøyde arbeidstakere, minus andelen kritikere, dvs. mindre fornøyde). Mål 2030 = 46

35,0

Sykefravær (%)

6,3 %

6,1 %

Skadefravær

-

-

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

29

45

Scope 2 (lokasjonsbasert)

287

385

Scope 2 (markedsbasert)

10 783

9 306

Scope 3

282 470

295 686

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier*:

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 11

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 11

*Se s. 56 for utslippskategorier.

Klimamål

2025: Redusere klimagassutslipp med 32 pst. (referanseår 2018).

2030: Redusere klimagassutslipp med 55 pst. (referanseår 2018).

Selskapene som ikke er kategorisert

Fire av selskapene i statens portefølje er ikke kategorisert.

Folketrygdfondet

Folketrygdfondet forvalter Statens pensjonsfond Norge (SPN), Statens obligasjonsfond (SOF) og Statens fond i Tromsø (SFT) etter mandater fastsatt av Finansdepartementet.

SPN investeres i børsnoterte aksjer og obligasjoner i Norge, Sverige, Danmark og Finland. SOF ble opprettet 27. mars 2020 som et tiltak for å bidra til økt likviditet og kapital til kredittobligasjonsmarkedet som følge av koronapandemien. SOF vil bli avviklet i løpet av 2025. SFT er under etablering og skal investeres i børsnoterte nordiske småselskaper.

Folketrygdfondet har 57 ansatte.

Finansdepartementet legger frem årlige meldinger til Stortinget om selskapet og dets forvaltning av SPN.

Måloppnåelse og strategiske prioriteringer

Målet for Folketrygdfondets forvaltning av SPN er å skape høyest mulig avkastning over tid etter kostnader til akseptabel risiko, innenfor rammene gitt i mandatet fra Finansdepartementet. Folketrygdfondet oppnådde i 2024 en avkastning som var 1,15 prosentenheter høyere enn referanseindeksen. Meravkastningen for SPN har siden 2007 i gjennomsnitt vært 1,00 prosentenhet pr. år.

Resultatregnskap (mill. kroner)

2024

2023

Driftsinntekter*

253

217

Driftsresultat (EBIT)

-0,9

0,2

Resultat før skatt

2,6

0,2

Skattekostnad

0

0

Resultat etter skatt og minoritet

2,6

1,9

Balanse**

2024

2023

Sum eiendeler

447 252

405 291

Sum egenkapital

57

56

Sum gjeld og forpliktelser

447 252

405 291

Verdier og utbytte

2024

2023

Utbytte for regnskapsåret

1,9

1,6

Utbytteandel

73,1 %

84,2 %

Gj. utbytteandel siste fem år

35,4 %

13,7 %

Utbytte til staten

1,9

1,6

Tilbakebetaling av kapital

0

0

Kapitalinnskudd fra staten

60

60

Finansielle nøkkeltall

2024

2023

Avkastningen SPN i 2023*

7,6 %

11,4 %

Avkastning SPN gj. Snitt siste 5 år***

7,3 %

8,2 %

Andre nøkkeltall

2024

2023

Antall ansatte

57

56

Andel ansatte i Norge

100 %

100 %

Andel kvinner i ledergruppen

33 %

38 %

Andel kvinner i selskapet totalt

40 %

41 %

Kvinners faste lønn i prosent av menns

74,3 %

73,2 %

Kvinners bonus i prosent av menns

71,1 %

82,2 %

Medarbeiderengasjement

-

-

Gjennomtrekk ansatte (turnover)

-

-

Sykefravær (%)

1,9 %

3,3 %

Klimagassutslipp

2024

2023

Scope 1

-

-

Scope 2

-

-

Scope 3

1 970 285

2 075 013

Scope 3 - det rapporteres på følgende kategorier****:

15

15

* Folketrygdfondets driftsinntekter er forvaltningshonorar betalt av staten.

** Statens Pensjonsfond Norge og Statens obligasjonsfond inngår i Folketrygdfondets balanse.

*** Avkastning i norske kroner og før fradrag for forvaltningskostnader.

**** Se s. 56 for utslippskategorier.

EISCAT AB

Styret: Anna Rathsman (styreleder, 1960, Sverige), Aslak Tveito (nestleder, 1961, Akershus), Erja Heikkinen (1964, Finland), Toril Johansson (1954, Oslo), Viktoria Mattsson (1970, Sverige), Kati Sulonen (1973, Finland)

Administrerende direktør: Henrik Andersson

Hovedkontor: Kiruna, Sverige

Revisor: Ernst & Young AB

Nettside: https://eiscat.se/

Statens eierandel: 33 pst.

Kunnskapsdepartementet, 33 pst. Vetenskapsrådet (Sverige), 33 pst Suomen Akatemia (Finland)

Selskapet eier og drifter radaranlegg for ionosfæreforskning. EISCAT er et internasjonalt forskningsinfrastruktursamarbeid som ble etablert i 1975. Hovedkontoret ligger i Kiruna, og selve radaranleggene ligger i Nord-Sverige, Nord-Finland, Nord-Norge og på Svalbard. EISCAT var tidligere organisert som en ideell forening, men ble omdannet til et svensk aksjebolag høsten 2024. Aksjene i EISCAT AB eies med 1/3 hver av myndighetene i Sverige, Finland og Norge. Kunnskapsdepartementet forvalter Norges andel. Statens mål som eier er å sikre en trygg drift av radaranleggene og sikker håndtering av forskningsdata og forskningsutstyr.

Rosenkrantzgate 10 AS

Statens eierandel: 3,07 pst.

Kultur- og likestillingsdepartementet

Rosenkrantzgate 10 er et eiendomsselskap hvis eneste aktivum er eiendommen med adresse Rosenkrantz’ gate 10 i Oslo. Selskapets virksomhet er utleie av lokaler i denne eiendommen. Bygningen huser Oslo Nye Teater, som har førsterett til leie av lokaler.

Staten eier 3,07 pst. av aksjene i Rosenkrantzgate 10. Oslo kommune eier 78,89 pst., 16,69 pst. er i ukjent eie, mens resterende eies av Oslo Nye Teater AS og privatpersoner. Statens eierandel er et resultat av tidligere engasjement/eierskap i Oslo Nye Teater, som Oslo kommune nå eier alene.

Staten har ikke en særskilt begrunnelse for å være eier i selskapet. Avhending av aksjene har vært krevende i lys av ukjente aksjeeiere i selskapet. I 2017 ble aksjene i ukjent eie deponert i Norges Bank for 20 år. Disse aksjene kan i perioden frigjøres til aksjeeiere som godtgjør at de er eiere. Når deponeringsperioden er omme, kan selskapet kreve å få aksjene.

Foto: Oslo Nye Teater

Rygge 1 AS

Styret: Kim Poul Thorup Pedersen (styreleder, 1965, Oslo), Gro Jofrid Trovåg Amundsen (1968, Rogaland)

Administrerende direktør: Selskapet har ingen ansatte.

Hovedkontor: Kjeller

Revisor: Deloitte AS

Nettside: Selskapet har ingen nettside.

Statens eierandel: 100 pst.

Forsvarsdepartementet

Selskapet eier og leier ut infrastruktur (testcelle) på Rygge flystasjon som benyttes til testing av vedlikeholdte motordeler til F135-motoren som brukes i F-35 kampfly. Testcellen inngår som en viktig del av motordepot for vedlikehold av disse motorene, og leies ut til Kongsberg Aviation Maintenance Services AS, tidligere Aerospace Industrial Maintenance Norway AS (AIM Norway), som er ansvarlig for motordepot og bruker testcellen i sin vedlikeholdsproduksjon. Rygge 1 var tidligere et datterselskap av AIM Norway. Staten overtok eierskapet gjennom en utdeling av samtlige aksjer i Rygge 1 som tingsutbytte i 2019 forut for gjennomføring av salg av aksjene i AIM Norway til Kongsberg Defence & Aerospace AS.

Statens mål som eier har vært å bidra til etablering og drift av motordepot i Norge.

Foto: Rygge 1 AS

Vedlegg

Godtgjørelse til styret for 2024

tusen kroner

Tabellen under viser godtgjørelse vedtatt på generalforsamling 2024 for hhv. verv som styreleder, nestleder og styremedlem, med sammenlikningstall mot vedtatt godtgjørelse i 2023. For de fleste selskaper gjelder vedtaket godtgjørelse for perioden generalforsamling 2024 til generalforsamling 2025. I henhold til statens eierpolitikk, se Meld. St. 6 (2022-2023) Et grønnere og mer aktivt statlig eierskap - Statens direkte eierskap i selskaper (eierskapsmeldingen) punkt 12.5, vil staten på generalforsamling som utgangspunkt foreslå, eller støtte:

Vekst i tråd med alminnelig lønnsvekst i Norge der staten vurderer at godtgjørelsen til styret er på et riktig nivå (5,2 pst. i 2023, jf. SSB).

Vekst ut over alminnelig lønnsvekst der staten vurderer at godtgjørelsen til styret ligger for lavt sett opp mot en konkret vurdering av styrets ansvar, kompetanse, tidsbruk og virksomhetens kompleksitet.

Redusert godtgjørelse eller nullvekst der godtgjørelsen vurderes av staten å ligge for høyt, for eksempel når omfang av selskapets virksomhet er vesentlig redusert.

Videre angir tabellen samlet utbetalt godtgjørelse til styrets leder og til styret som helhet i regnskapsåret 2024.

Styregodtgjørelse - vedtak generalforsamling/foretaksmøte 2024

Utbetalt styregodtgjørelse 2024

Styreleder

Endring styreleder %

Styrets nestleder

Endring nestleder %

Styremedlem

Endring styremedlem %

Styreleder inkl. utvalg

Samlet godtgjørelse til styret

Selskaper i kategori 1

Akastor ASA

683

5,1 %

504

5,0 %

383

4,9 %

704

3 681

Allstad AS*

300

-

180

-

170

-

-

-

Argentum Fondsinvesteringer AS

453

5,4 %

247

5,1 %

230

5,2 %

471

1 567

Baneservice AS

504

5,2 %

252

5,2 %

252

5,2 %

480

2 158

DNB Bank ASA

1 155

5,3 %

520

5,3 %

470

5,1 %

1 253

6 254

Eksportfinans ASA

423

5,0 %

338

5,0 %

290

5,1 %

423

1 776

Equinor ASA

1 075

9,9 %

599

5,2 %

480

5,2 %

1 185

8 644

Flytoget AS

388

5,2 %

211

5,2 %

192

5,2 %

386

1 728

Investinor AS

358

10,0 %

200

5,2 %

200

5,2 %

371

1 346

Kommunalbanken AS

380

5,2 %

197

5,2 %

184

5,2 %

512

2 624

Kongsberg Gruppen ASA

781

20,0 %

356

10,0 %

334

10,0 %

823

3 849

Mantena AS

471

5,1 %

255

5,2 %

228

5,2 %

460

2 022

Mesta AS

488

5,2 %

-

-

250

5,2 %

515

2 360

Nammo AS

549

10,0 %

450

5,3 %

268

5,3 %

536

2 833

Norsk Hydro ASA

920

15,0 %

484

5,2 %

424

5,2 %

895

7 370

Nysnø Klimainvesteringer AS

340

15,0 %

-

-

187

5,2 %

364

1 215

Posten Bring AS

579

10,0 %

334

5,6 %

277

5,6 %

467

3 342

Space Norway AS

384

5,2 %

-

-

198

5,3 %

384

1 770

Statkraft SF

670

10,0 %

453

5,3 %

372

5,1 %

705

4 271

Telenor ASA

917

10,0 %

459

5,2 %

405

5,2 %

1 185

6 513

Vygruppen AS

533

5,1 %

325

5,1 %

265

5,2 %

556

2 629

Yara International ASA

898

15,0 %

468

5,2 %

412

5,2 %

966

6 732

Selskaper i kategori 2

Andøya Space AS

385

5,5 %

198

5,5 %

198

5,5 %

385

1 972

AS Vinmonopolet

310

29,2 %

200

25,0 %

160

23,1 %

310

1 630

Avinor AS

533

5,1 %

325

5,2 %

265

5,2 %

574

2 677

Bane NOR SF

533

5,1 %

325

5,2 %

265

5,2 %

606

3 589

Bjørnøen AS

28

0,0 %

11

0,0 %

11

0,0 %

28

70

Carte Blanche AS

84

5,2 %

43

5,1 %

29

5,4 %

84

390

AS Den Nationale Scene

170

5,2 %

85

5,2 %

68

5,3 %

215

737

Den Norske Opera & Ballett AS

318

5,2 %

182

5,2 %

91

5,2 %

318

1 111

Electronic Chart Centre AS

262

5,2 %

-

-

139

5,2 %

261

611

Enova SF

505

5,2 %

302

5,2 %

257

5,3 %

505

1 964

Entur AS

398

0,0 %

211

0,0 %

188

0,0 %

419

1 731

Filmparken AS

206

5,1 %

-

-

87

4,8 %

206

464

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

170

5,2 %

102

5,1 %

82

5,2 %

162

646

Gassco AS

516

11,2 %

327

11,2 %

264

11,4 %

525

2 364

Gassnova SF

488

5,2 %

292

5,0 %

249

5,1 %

376

1 738

Graminor AS

120

6,2 %

47

0,0 %

47

0,0 %

170

459

Helse Midt-Norge RHF

337

10,1 %

226

10,4 %

164

10,1 %

348

2 055

Helse Nord RHF

337

10,1 %

226

10,4 %

164

10,1 %

336

1 993

Helse Sør-Øst RHF

480

10,3 %

327

10,1 %

181

10,3 %

478

2 489

Helse Vest RHF

337

10,1 %

226

10,8 %

164

10,1 %

337

2 015

Innovasjon Norge

383

5,2 %

229

5,2 %

191

5,2 %

379

2 131

Kimen Såvarelaboratoriet AS

55

0,0 %

25

0,0 %

25

0,0 %

55

164

Kings Bay AS

298

5,2 %

-

-

167

5,2 %

283

917

Nationaltheatret AS

284

5,2 %

-

-

85

5,3 %

373

1 055

Nofima AS

204

5,2 %

-

-

92

5,2 %

204

863

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

75

0,0 %

40

0,0 %

6/3**

0,0 %

75

433

Norfund

324

5,2 %

-

-

162

5,2 %

316

1 458

Norges sjømatråd AS

231

5,2 %

147

5,2 %

100

5,3 %

226

1 148

Norid AS

170

21,4 %

-

-

110

22,2 %

140

410

Norsk helsenett SF

316

0,0 %

204

0,0 %

165

0,0 %

316

1 676

Norsk rikskringkasting AS

363

5,2 %

227

5,2 %

187

5,2 %

354

1 683

Norsk Tipping AS

306

5,2 %

197

5,2 %

168

5,2 %

310

2 034

Norske tog AS

419

5,3 %

-

-

198

5,3 %

410

1 217

Nye Veier AS

533

5,2 %

325

5,2 %

265

5,2 %

562

2 258

Petoro AS

516

5,2 %

334

5,2 %

270

5,2 %

527

2 285

Rogaland Teater AS

106

5,2 %

65

5,2 %

47

5,1 %

106

412

Simula Research Laboratory AS

108

5,1 %

-

-

60

5,3 %

109

596

Siva – Selskapet for Industrivekst SF

284

5,2 %

199

5,3 %

179

5,3 %

284

1 689

Statnett SF

520

5,3 %

341

5,2 %

277

4,9 %

550

3 218

Statskog SF

273

5,2 %

156

5,2 %

133

5,2 %

273

1 114

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

389

5,2 %

211

5,2 %

195

5,2 %

460

1 808

Talent Norge AS

199

5,2 %

-

-

100

5,2 %

195

780

Trøndelag Teater AS

120

0,0 %

60

0,0 %

45

0,0 %

120

410

Universitetssenteret på Svalbard AS

108

5,1 %

72

5,2 %

60

5,3 %

108

736

Ikke kategoriserte selskaper

Folketrygdfondet

439

5,2 %

257

5,2 %

153

5,2 %

470

1 965

Rygge 1 AS

150

0 %

-

-

100

0 %

150

250

*Allstad ble opprettet som et aksjeselskap 1. september 2024. For mer informasjon se sentrale saker for staten som eier side 22.

**Godtgjørelse pr. fysisk møte/digitalt møte.

Godtgjørelse til revisor 2024

tusen kroner

Samlet kompensasjon til revisor

Lovpålagt revisjon

Revisjonsrelaterte tjenester

Skatterelatert bistand

Annen bistand

Lovpålagt revisjon som andel av samlet godtgjørelse til revisor

Selskaper i kategori 1

Akastor ASA

1 900

1 700

200

0

0

89 %

Allstad AS

5 683

1 118

985

1 431

2 149

20 %

Argentum Fondsinvesteringer AS

1 901

604

145

0

1 152

39 %

Baneservice AS

2 312

2 217

73

20

2

96 %

DNB Bank ASA

49 690

40 432

7 753

1 506

0

81 %

Eksportfinans ASA

1 700

1 600

0

0

100

94 %

Equinor ASA

17 600

15 500

1 700

0

400

88 %

Investinor AS

613

567

0

0

46

92 %

Kommunalbanken AS

4 554

2 707

1 848

0

0

59 %

Kongsberg Gruppen ASA

43 635

30 041

6 902

3 916

2 776

69 %

Mantena AS

1 731

687

0

0

1 044

40 %

Mesta AS

2 176

1 489

0

0

687

68 %

Nammo AS

9 522

8 894

182

35

411

93 %

Norsk Hydro ASA

72 000

62 200

5 800

3 700

300

86 %

Nysnø Klimainvesteringer AS

348

251

19

0

79

72 %

Posten Bring AS

13 219

9 575

3 182

0

462

72 %

Space Norway AS

3 070

3 070

0

0

0

100 %

Statkraft SF

46 504

31030

3 319

1 083

11 072

67 %

Telenor ASA

67 300

38 800

7 500

15 400

6 000

57 %

Vygruppen AS

8 110

6 262

1 443

344

61

77 %

Yara International ASA

70 981

60 485

7 424

2 825

247

85 %

Selskaper i kategori 2

Andøya Space AS

789

350

191

273

0

44 %

AS Vinmonopolet

1 782

837

104

0

841

47 %

Avinor AS

5 600

4 900

600

0

100

88 %

Bane NOR SF

5 100

3 900

1 200

0

0

76 %

Bjørnøen AS

20

11

0

0

9

57 %

Carte Blanche AS

307

258

0

20

30

84 %

AS Den Nationale Scene

509

270

0

0

239

53 %

Den Norske Opera & Ballett AS

198

156

42

0

0

79 %

Electronic Chart Centre AS

189

189

0

0

0

100 %

Enova SF

423

157

129

0

137

37 %

Entur AS

1 700

302

0

0

1 398

18 %

Filmparken AS

178

115

23,2

24

16

64 %

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

337

204

63

0

70

61 %

Gassco AS

3 894

2 645

192

0

1 057

68 %

Gassnova SF

298

217

81

0

0

73 %

Graminor AS

270

218

0

0

52

81 %

Helse Midt-Norge RHF

3 365

3 037

272

0

56

90 %

Helse Nord RHF

4 284

3 435

818

8

0

80 %

Helse Sør-Øst RHF

14 371

7 105

3 024

360

3 883

49 %

Helse Vest RHF

3 805

3 040

206

51

508

80 %

Innovasjon Norge

1 596

1 349

223

0

24

85 %

Kimen Såvarelaboratoriet AS

70

48

18

4

0

68 %

Kings Bay AS

169

144

0

0

25

85 %

Nationaltheatret AS

305

204

55

0

45

67 %

Nofima AS

938

354

306

0

278

37 %

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

348

82

135

32

99

24 %

Norfund

2 569

1 641

0

0

928

64 %

Norges sjømatråd AS

263

165

98

0

0

63 %

Norid AS

141

141

0

0

0

100 %

Norsk helsenett SF

725

625

99

0

0

86 %

Norsk rikskringkasting AS

1 147

982

73

77

16

86 %

Norsk Tipping AS

949

469

353

0

127

49 %

Norske tog AS

1 364

697

389

0

278

51 %

Nye Veier AS

1 647

1 576

0

0

71

96 %

Petoro AS

399

332

67

0

0

83 %

Rogaland Teater AS

653

485

167

0

0

74 %

Simula Research Laboratory AS

608

397

22

0

190

65 %

Siva – Selskapet for Industrivekst SF

1 828

1 828

0

0

0

100 %

Statnett SF

6 523

3 537

2 986

0

0

54 %

Statskog SF

1 051

721

0

6

324

69 %

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

1 738

1 070

0

442

226

62 %

Talent Norge AS

326

232

0

0

0

71 %

Trøndelag Teater AS

473

306

94

0

73

65 %

Universitetssenteret på Svalbard AS

312

252

26

0

34

81 %

Ikke kategoriserte selskaper

Folketrygdfondet

1 954

1 290

665

0

0

66 %

Godtgjørelse til administrerende direktør 2024

tusen kroner

Tabellen viser utbetalt godtgjørelse til administrerende direktør i 2024. For «Opptjent bonus» og «Langtidsinsentivordninger» angis beløp opptjent i 2024 (jf. Finanstilsynets rundskriv 16/2014). For en fullstendig oversikt over utbetalt godtgjørelse henvises til selskapenes årsrapport og / eller lønnsrapporter. For utbetalt fastlønn kan det være avvik sammenliknet med avtalt fastlønn, blant annet grunnet utbetaling av feriepenger og bruk av ferietrekk. Prosentvis endring på utbetalt fastlønn er derfor ikke nødvendigvis sammenfallende med avtalt lønnsjustering for året.

Samlet godtgjørelse

Endring sml. 2023*

Fastlønn

Endring sml. 2023*

Langtidsinsentiv-ordninger

Opptjent bonus

Annen godtgjørelse

Pensjonskostnader

Endring avtalt fastlønn**

Selskaper i kategori 1

Akastor ASA

14 910

14,3 %

5 362

4,9 %

-

9 123

38

387

-

Allstad AS***

873

-

826

-

-

-

4

43

-

Argentum Fondsinvesteringer AS

6 901

9,5 %

5 376

10,8 %

-

1 301

14

211

-

Baneservice AS

3 858

-0,5 %

3 051

5,5 %

-

539

0

106

5,4 %

DNB Bank ASA

16 899

6,8 %

9 483

5,0 %

2 753

3 370

350

943

5,2 %

Eksportfinans ASA

5 131

17,2 %

2 495

4,6 %

-

1 164

196

1 276

-

Equinor ASA

22 025

6,2 %

14 474

22,1 %

3 011

2 669

1 575

296

-

Investinor AS****

3 444

-

3 151

-

-

57

35

201

-

Kommunalbanken AS

4 228

3,1 %

3 693

4,2 %

-

251

70

216

5,2 %

Kongsberg Gruppen ASA

13 589

8,2 %

7 098

5,1 %

1 849

3 196

308

1 138

4,6 %

Mantena AS***

2 214

-

2 065

-

-

-

149

0

-

Mesta AS

5 000

14,3 %

4 329

6,7 %

-

484

18

168

4,7 %

Nammo AS

11 699

5,7 %

7 632

2,6 %

-

3 318

505

244

5,0 %

Norsk Hydro ASA***

13 616

-

6 817

-

1 717

2 187

110

2 764

-

Nysnø Klimainvesteringer AS

3 271

3,6 %

2 834

2,5 %

-

181

13

157

5,2 %

Posten Bring AS***

2 902

-

2 688

-

-

-

150

64

-

Space Norway AS***

3 293

-

1 572

-

-

690

20

321

-

Statkraft SF***

7 820

-

6 572

-

-

988

261

190

-

Telenor ASA***

15 127

-

7 818

-

1 656

1 127

0

4 191

5,3 %

Vygruppen AS

4 466

4,3 %

4 141

4,5 %

-

-

250

368

-

Yara International ASA

15 874

8,6 %

8 668

17,7 %

2 496

1 667

482

2 561

18,0 %

Selskaper i kategori 2

Andøya Space AS

2 290

17,9 %

2 046

16,5 %

-

-

30

213

-

AS Vinmonopolet

3 738

3,8 %

3 070

3,0 %

-

-

249

419

-

Avinor AS

4 073

7,1 %

3 904

7,1 %

-

-

14

155

4,9 %

Bane NOR SF

3 584

14,5 %

3 578

23,5 %

-

-

6

208

-

Bjørnøen AS

-

-

-

-

-

-

-

-

-

Carte Blanche AS

1 259

7,1 %

1 119

5,5 %

-

-

6

134

-

AS Den Nationale Scene

1 688

-

1 452

-

-

-

0

236

-

Den Norske Opera & Ballett AS

2 174

8,0 %

1 928

5,4 %

-

-

57

189

4,5 %

Electronic Chart Centre AS

1 361

5,3 %

1 345

5,3 %

-

-

0

27

-

Enova SF

3 030

4,0 %

2 589

5,2 %

-

-

18

423

5,2 %

Entur AS

3 231

13,6 %

3 087

14,0 %

-

-

7

138

5,2 %

Filmparken AS

1 296

-0,5 %

1 110

-2,0 %

-

-

0

0

5,2 %

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

2 287

5,8 %

1 808

4,6 %

-

-

267

212

-

Gassco AS

5 033

0,0 %

4 219

3,1 %

-

377

51

387

5,6 %

Gassnova SF

2 782

-

2 352

-

-

-

159

271

-

Graminor AS

1 664

15,6 %

1 563

15,7 %

-

-

7

94

17,0 %

Helse Midt-Norge RHF

2 855

1,8 %

2 409

5,6 %

-

-

99

346

-

Helse Nord RHF

3 221

-

2 556

-

-

-

301

364

6,5 %

Helse Sør-Øst RHF

3 194

3,7 %

2 830

5,2 %

-

-

3

361

5,2 %

Helse Vest RHF

2 871

5,1 %

2 520

5,9 %

-

-

14

337

-

Innovasjon Norge

2 983

4,7 %

2 660

5,3 %

-

-

12

311

5,2 %

Kimen Såvarelaboratoriet AS

929

9,3 %

858

3,2 %

-

-

-

17

5,0 %

Kings Bay AS

1 860

7,5 %

1 686

6,1 %

-

-

174

88

5,2 %

Nationaltheatret AS

1 976

7,1 %

1 678

5,3 %

-

-

46

252

-

Nofima AS

2 388

-

2 055

-

-

-

34

299

4,0 %

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

1 332

-4,4 %

1 214

-5,9 %

-

-

11

296

-

Norfund

3 561

3,6 %

3 299

3,4 %

-

-

23

239

5,2 %

Norges sjømatråd AS

2 706

6,6 %

2 525

5,2 %

-

-

55

126

5,2 %

Norid AS

1 593

5,1 %

1 372

5,8 %

-

-

29

192

4,6 %

Norsk helsenett SF

3 086

5,1 %

2 393

5,3 %

-

-

328

340

5,2 %

Norsk rikskringkasting AS

4 044

5,5 %

3 806

9,3 %

-

-

0

205

5,5 %

Norsk Tipping AS

3 732

-

3 229

-

-

-

87

416

5,0 %

Norske tog AS

2 809

8,5 %

2 531

9,1 %

-

-

138

140

-

Nye Veier AS

3 116

4,4 %

2 764

3,6 %

-

-

165

187

-

Petoro AS

6 080

5,5 %

5 282

5,9 %

-

390

175

234

5,8 %

Rogaland Teater AS

1 518

4,7 %

1 310

3,6 %

-

-

17

191

4,8 %

Simula Research Laboratory AS

2 435

-

2 203

-

-

-

21

212

4,0 %

Siva - Selskapet for Industrivekst SF

2 065

-

2 043

-

-

-

22

239

-

Statnett SF****

6 202

-

5 295

-

-

-

204

703

-

Statskog SF

2 292

1,6 %

2 100

0,5 %

-

-

23

169

0,0 %

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

2 463

-

2 078

-

-

-

163

222

-

Talent Norge AS

1 269

-

1 161

-

-

-

16

92

-

Trøndelag Teater AS

1 521

4,4 %

1 302

4,6 %

-

-

33

186

5,0 %

Universitetssenteret på Svalbard AS

1 629

2,2 %

1 437

2,2 %

-

-

46

146

3,3 %

Ikke kategoriserte selskaper

Folketrygdfondet

4 951

7,9 %

4 726

8,0 %

-

-

59

166

-

*Vekst i fastlønn og samlet godtgjørelse siste år, oppgis ikke for selskaper der tallene for 2024 og 2023 ikke kan sammenlignes direkte, for eksempel på grunn av lederskifter.

**Endring av avtalt fastlønn til administrerende direktør oppgis kun der dette fremgår av selskapets egen rapportering.

***Kun ansatt som administrerende direktør deler av 2024.

****Flere personer har besatt stillingen som administrerende direktør i 2024, det oppgis aggregerte tall.

Kjønnsbalanse i styrene

Tall for styret pr. 31. mars 2025

Totalt i styret

Eiervalgte styremedlemmer

Styreleder

Kvinner

Menn

Kvinner

Menn

Selskaper i kategori 1

Akastor ASA

25 %

75 %

40 %

60 %

Mann

Allstad AS

43 %

57 %

40 %

60 %

Mann

Argentum Fondsinvesteringer AS

40 %

60 %

40 %

60 %

Mann

Baneservice AS

25 %

75 %

40 %

60 %

Mann

DNB Bank ASA

50 %

50 %

40 %

60 %

Kvinne

Eksportfinans ASA

50 %

50 %

60 %

40 %

Mann

Equinor ASA

36 %

64 %

38 %

62 %

Mann

Investinor AS

33 %

67 %

40 %

60 %

Mann

Kommunalbanken AS

56 %

44 %

57 %

43 %

Kvinne

Kongsberg Gruppen ASA

50 %

50 %

40 %

60 %

Mann

Mantena AS

25 %

75 %

40 %

60 %

Kvinne

Mesta AS

25 %

75 %

40 %

60 %

Mann

Nammo AS

50 %

50 %

50 %

50 %

Mann

Norsk Hydro ASA

36 %

64 %

43 %

57 %

Mann

Nysnø Klimainvesteringer AS

40 %

60 %

40 %

60 %

Mann

Posten Bring AS

60 %

40 %

50 %

50 %

Mann

Space Norway AS

37,5 %

62,5 %

50 %

50 %

Mann

Statkraft SF

44 %

56 %

50 %

50 %

Kvinne

Telenor ASA

40 %

60 %

43 %

57 %

Mann

Vygruppen AS

38 %

62 %

40 %

60 %

Mann

Yara International ASA

55 %

45 %

57 %

43 %

Mann

Gjennomsnitt for selskaper i kategori 1

41 %

59 %

45 %

55 %

19 %

Selskaper i kategori 2

Andøya Space AS

44 %

56 %

43 %

57 %

Mann

Avinor AS

50 %

50 %

40 %

60 %

Kvinne

Bane NOR SF

56 %

44 %

57 %

43 %

Mann

Bjørnøen AS**

40 %

60 %

40 %

60 %

Mann

Carte Blanche AS

43 %

57 %

50 %

50 %

Mann

AS Den Nationale Scene

43 %

57 %

40 %

60 %

Kvinne

Den Norske Opera & Ballett AS

50 %

50 %

50 %

50 %

Kvinne

Electronic Chart Centre AS

33 %

67 %

33 %

67 %

Kvinne

Enova SF

43 %

57 %

40 %

60 %

Kvinne

Entur AS

43 %

57 %

50 %

50 %

Kvinne

Filmparken AS

33 %

67 %

33 %

67 %

Kvinne

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

43 %

57 %

43 %

57 %

Mann

Gassco AS

50 %

50 %

40 %

60 %

Mann

Gassnova SF

50 %

50 %

60 %

40 %

Mann

Graminor AS

57 %

43 %

50 %

50 %

Mann

Helse Midt-Norge RHF

50 %

50 %

43 %

57 %

Mann

Helse Nord RHF

56 %

44 %

50 %

50 %

Kvinne

Helse Sør-Øst RHF

60 %

40 %

57 %

43 %

Mann

Helse Vest RHF

60 %

40 %

57 %

43 %

Kvinne

Innovasjon Norge

54,5 %

45,5 %

55,5 %

44,5 %

Mann

Kimen Såvarelaboratoriet AS

33 %

67 %

20 %

80 %

Mann

Kings Bay AS**

40 %

60 %

40 %

60 %

Mann

Nationaltheatret AS

56 %

44 %

50 %

50 %

Kvinne

Nofima AS

50 %

50 %

40 %

60 %

Mann

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

42 %

58 %

36 %

64 %

Mann

Norfund

56 %

44 %

57 %

43 %

Kvinne

Norges sjømatråd AS

50 %

50 %

57 %

43 %

Kvinne

Norid AS

50 %

50 %

50 %

50 %

Mann

Norsk helsenett SF

44 %

56 %

50 %

50 %

Mann

Norsk rikskringkasting AS

50 %

50 %

40 %

60 %

Mann

Norsk Tipping AS

50 %

50 %

57 %

43 %

Kvinne

Norske tog AS

50 %

50 %

50 %

50 %

Mann

Nye Veier AS

43 %

57 %

40 %

60 %

Mann

Petoro AS

57 %

43 %

60 %

40 %

Mann

Rogaland Teater AS

43 %

57 %

40 %

60 %

Mann

Simula Research Laboratory AS

45 %

56 %

43 %

57 %

Kvinne

Siva - Selskapet for Industrivekst SF

44 %

56 %

43 %

57 %

Mann

Statnett SF

44 %

56 %

50 %

50 %

Mann

Statskog SF

43 %

57 %

40 %

60 %

Mann

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

29 %

71 %

40 %

60 %

Kvinne

Talent Norge AS

43 %

57 %

43 %

57 %

Mann

Trøndelag Teater AS

57 %

43 %

60 %

40 %

Kvinne

Universitetssenteret på Svalbard AS

45 %

55 %

57 %

43 %

Mann

AS Vinmonopolet

44 %

56 %

50 %

50 %

Kvinne

Gjennomsnitt for selskaper i kategori 2

47 %

53 %

46 %

54 %

39 %

Ikke kategoriserte selskaper

Folketrygdfondet

44 %

56 %

57 %

43 %

Kvinne

Gjennomsnitt alle selskaper

45 %

55 %

46 %

54 %

33 % kvinner

**Bjørnøen AS og Kings Bay AS har samme styre.

Utvikling i kjønnsbalanse i styrene

pr. 31. mars 2008–2025

Kjønnsbalanse i ledelse og selskap

Tall for ledelsen og selskap pr. 31. desember 2024

Konsernledelsen/ ledergruppen

Ledere nivået under konsernledelsen/ ledergruppen

Selskapet totalt

Adm.dir*

Kvinner

Menn

Kvinner

Menn

Kvinner

Menn

Selskaper i kategori 1

Akastor ASA

0 %

100 %

-

-

40 %

60 %

Mann

Allstad AS

25 %

75 %

42 %

58 %

49 %

51 %

Mann

Argentum Fondsinvesteringer AS

0 %

100 %

20 %

80 %

33 %

67 %

Mann

Baneservice AS

25 %

75 %

-

-

9 %

91 %

Kvinne

DNB Bank ASA

42 %

58 %

39 %

61 %

46 %

54 %

Kvinne

Eksportfinans ASA

25 %

75 %

-

-

26 %

74 %

Mann

Equinor ASA

36 %

64 %

49 %

51 %

32 %

68 %

Mann

Investinor AS

33 %

67 %

-

-

31 %

69 %

Mann

Kommunalbanken AS

50 %

50 %

14 %

86 %

33 %

67 %

Kvinne

Kongsberg Gruppen ASA

25 %

75 %

22 %

78 %

22 %

78 %

Mann

Mantena AS

33 %

67 %

26 %

74 %

10 %

90 %

Mann

Mesta AS

38 %

62 %

44 %

56 %

13 %

87 %

Kvinne

Nammo AS

23 %

77 %

31 %

69 %

27 %

73 %

Mann

Norsk Hydro ASA

56 %

44 %

37 %

63 %

24 %

76 %

Mann

Nysnø Klimainvesteringer AS

67 %

33 %

-

-

41 %

59 %

Kvinne

Posten Bring AS

33 %

67 %

35 %

65 %

31 %

69 %

Mann

Space Norway AS

22 %

78 %

30 %

70 %

21 %

79 %

Mann

Statkraft SF

50 %

50 %

29 %

71 %

30 %

70 %

Kvinne

Telenor ASA

43 %

57 %

36 %

64 %

30 %

70 %

Kvinne

Vygruppen AS

50 %

50 %

48 %

52 %

17 %

83 %

Kvinne

Yara International ASA

50 %

50 %

32 %

68 %

28 %

72 %

Mann

Gjennomsnitt for selskaper i kategori 1

35 %

65 %

33 %

67 %

28 %

72 %

38 %

Selskaper i kategori 2

Andøya Space AS

12,5 %

87,5 %

-

-

31 %

69 %

Mann

Avinor AS

20 %

80 %

25 %

75 %

23 %

77 %

Mann

Bane NOR SF

50 %

50 %

31 %

69 %

28 %

73 %

Mann

Bjørnøen AS

-

-

-

-

-

-

-

Carte Blanche AS

85 %

15 %

-

-

53 %

47 %

Kvinne

AS Den Nationale Scene

50 %

50 %

50 %

50 %

59 %

41 %

Kvinne

Den Norske Opera & Ballett AS

44 %

56 %

58 %

42 %

55 %

45 %

Mann

Electronic Chart Centre AS

60 %

40 %

-

-

38 %

62 %

Kvinne

Enova SF

25 %

75 %

42 %

58 %

50 %

50 %

Mann

Entur AS

50 %

50 %

42 %

58 %

49 %

51 %

Kvinne

Filmparken AS

0 %

100 %

-

-

66 %

34 %

Mann

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

33 %

67 %

-

-

30 %

70 %

Mann

Gassco AS

43 %

57 %

32 %

68 %

26 %

74 %

Mann

Gassnova SF

40 %

60 %

-

-

42 %

58 %

Mann

Graminor AS

50 %

50 %

34 %

66 %

49 %

51 %

Kvinne

Helse Midt-Norge RHF

67 %

33 %

58 %

42 %

68 %

32 %

Mann

Helse Nord RHF

44 %

56 %

50 %

50 %

55 %

45 %

Kvinne

Helse Sør-Øst RHF

44 %

56 %

50 %

50 %

75 %

25 %

Mann

Helse Vest RHF

43 %

57 %

47 %

53 %

76 %

24 %

Kvinne

Innovasjon Norge

62,5 %

37,5 %

65 %

35 %

54 %

46 %

Mann

Kimen Såvarelaboratoriet AS

80 %

20 %

-

-

90 %

10 %

Kvinne

Kings Bay AS

60 %

40 %

-

-

46 %

54 %

Mann

Nationaltheatret AS

50 %

50 %

44 %

56 %

55 %

45 %

Mann

Nofima AS

71 %

29 %

63 %

37 %

61 %

39 %

Kvinne

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

33 %

67 %

-

-

50 %

50 %

Mann

Norfund

43 %

57 %

43 %

57 %

51 %

49 %

Mann

Norges sjømatråd AS

29 %

71 %

-

-

50 %

50 %

Mann

Norid AS

75 %

25 %

-

-

40 %

60 %

Kvinne

Norsk helsenett SF

42 %

58 %

50 %

50 %

36 %

64 %

Mann

Norsk rikskringkasting AS

20 %

80 %

54 %

46 %

47 %

53 %

Kvinne

Norsk Tipping AS

43 %

57 %

39 %

61 %

36 %

64 %

Kvinne

Norske tog AS

40 %

60 %

25 %

75 %

32 %

68 %

Mann

Nye Veier AS

14 %

86 %

28 %

72 %

32 %

68 %

Kvinne

Petoro AS

60 %

40 %

40 %

60 %

34 %

66 %

Kvinne

Rogaland Teater AS

33 %

67 %

60 %

40 %

57 %

43 %

Mann

Simula Research Laboratory AS

45 %

55 %

36 %

64 %

27 %

73 %

Kvinne

Siva – Selskapet for Industrivekst SF

20 %

80 %

50 %

50 %

53 %

47 %

Mann

Statnett SF

56 %

44 %

48 %

52 %

28 %

72 %

Kvinne

Statskog SF

33 %

67 %

-

-

35 %

65 %

Mann

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

33 %

67 %

21 %

79 %

22 %

78 %

Mann

Talent Norge AS

100 %

0 %

-

-

60 %

40 %

Kvinne

Trøndelag Teater AS

50 %

50 %

64 %

36 %

50 %

50 %

Kvinne

Universitetssenteret på Svalbard AS

40 %

60 %

-

-

44 %

56 %

Mann

AS Vinmonopolet

43 %

57 %

57 %

43 %

64 %

36 %

Kvinne

Gjennomsnitt for selskaper i kategori 2

45 %

55 %

45 %

55 %

47 %

53 %

44 %

Ikke kategoriserte selskaper

Folketrygdfondet

33 %

67 %

-

-

40 %

60 %

Mann

Gjennomsnitt alle selskaper

41 %

59 %

41 %

59 %

41 %

59 %

42 %

Kjønnsbalanse i konsernledelsen/selskapets ledergruppe

Tall for ledelsen pr. 31. desember 2024

Staten forventer at selskapene har tydelige mål og tiltak for å fremme og utløse verdien av økt mangfold, likestilling og inkludering i alle deler av organisasjonen. Grafen under viser fordelingen av menn og kvinner i konsernledelsen/selskapenes ledergruppe. Intervallet 40–60 pst. hvor det er tilnærmet kjønnsbalanse er fremhevet i grafen vist under.

Utviklingen i selskapenes tall på området siden 2023 fremgår av selskapssidene.

Andel kvinner blant administrerende direktører

Tall for selskaper hvor staten er direkte eier pr. 31. desember 2014–2024.

Tall for Core Topplederbarometer er hentet inn våren 2016, 2018, 2020, 2022 og 2024 og er basert på informasjon hentet fra selskapets nettsider og årsrapporter.

Eiervalgte styremedlemmer

Oversikt pr. 31. mars 2025. Sortert alfabetisk på etternavn.

Navn

Bostedsfylke

Selskap

Abeler, Marianne (1968)

Troms

Andøya Space AS

Abid, Shahzad (1969)

Oslo

Norsk rikskringkasting AS

Abid, Shiraz (1980)

Oslo

Norsk Tipping AS

Adriaensen, Maja Hvammen (1985)

Akershus

Siva - Selskapet for Industrivekst SF

Ágústsdóttir, Helga (1966)

Utland

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

Akselsen, Jill (1969)

Agder

Allstad AS

Ali, Murshid M. (1984)

Oslo

Nysnø Klimainvesteringer AS

Almlid, Espen (1978)

Innlandet

Vygruppen AS

Amundsen, Gro Jofrid Trovåg (1968)

Rogaland 

Rygge 1 AS

Andersen, Bo (1951)

Oslo

Bjørnøen AS

Kings Bay AS

Andersen, Tove (1970)

Oslo

Den Norske Opera & Ballett AS

Andersland, Julie (1978)

Vestland

Nationaltheatret AS

Anfinsen, Stian Normann (1972)

Vestland

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

Araujo, Luis A. G. (1959)

Utland

Akastor ASA

Arnljot Dugstad, Nils (1954)

Akershus

Filmparken AS

Arntsen, Ingerlise (1966)

Vestland

Statkraft SF

Askholt, Kjerstin (1962)

Oslo

Universitetssenteret på Svalbard AS

Aune, Dina Elverum (1964)

Trøndelag

Vygruppen AS

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

Aven, Eyvind (1960)

Rogaland

Kommunalbanken AS

Bachke, Tone Hegland (1972)

Akershus

Equinor ASA

Baker, Kathryn M. (1964)

Oslo

Akastor ASA

Bakstad, Gro (1966)

Oslo

DNB Bank ASA

Barkvoll, Pål (1959)

Oslo

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

Barrera, Pablo (1985)

Rogaland

Norfund

Bauer, Marina (1977)

Vestland

Carte Blanche AS

Bauge, Bernt (1957)

Oslo

Carte Blanche AS

Bech Gjørv, Alexandra (1965)

Oslo

Statkraft SF

Berents, Fridtjof (1972)

Oslo

Avinor AS

Berg , Bjørn (1957)

Oslo

Eksportfinans ASA

Berger, Trond (1957)

Akershus

Yara International ASA

Berggreen, Ellen (1961)

Vestland

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

Bergjord, Therese Log (1965)

Rogaland

Yara International ASA

Berglund, Patrik Olstad (1982)

Oslo

Posten Bring AS

Bergly, Grethe (1962)

Oslo

Telenor ASA

Bjerke, Rune (1960)

Oslo

Norsk Hydro ASA

Bjerknes, Robert (1958)

Vestland

Universitetssenteret på Svalbard AS

Bjordal, Brian (1953)

Rogaland

Petoro AS

Bjornstad, Nina (1972)

Innlandet

Telenor ASA

Bjørneboe, Suzanne (1966)

Akershus

Carte Blanche AS

Bjørnov, Tone (1961)

Oslo

Filmparken AS

Bjaarstad, Cathrine (1968)

Oslo

Nammo AS

Blanch, Kristine (1965)

Agder

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

Blixt, Maiana Näslund (1958)

Utland

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

Bohr, Kim (1960)

Utland

Den Norske Opera & Ballett AS

Bokn, Trond (1970)

Rogaland

Nye Veier AS

Borge, Morten (1981)

Akershus

Folketrygdfondet

Broback, Edmund Johannes (1954)

Troms

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

Broberg, Kari (1956)

Innlandet

Mantena AS

Brustad, Sylvia Kristin (1966)

Innlandet

Norsk Tipping AS

Bruun-Hanssen, Haakon (1960)

Akershus

Equinor ASA

Bryne, Inger Cathrine (1965)

Rogaland

Norsk helsenett SF

Bråtebæk, Anne-Hilde (1966)

Akershus

Siva - Selskapet for Industrivekst SF

Bygstad, Bendik (1956)

Oslo

Norsk helsenett SF

Chaffey, Paul (1965)

Akershus

Simula Research Laboratory AS

Cin, Aysegül (1981)

Oslo

Norsk Tipping AS

Dahlen, Ingvild (1981)

Finnmark

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

Dahlstrøm, Audhild (1979)

Nordland

Talent Norge AS

Dalen, Dag Morten (1966)

Akershus

Nye Veier AS

Dingsør, Liv (1978)

Akershus

Innovasjon Norge

Drinkwater, Anne (1956)

Utland

Equinor ASA

Drivene, Britt Kathrine (1963)

Vestland

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

Drønen Ringdal, Amund (1979)

Buskerud

Norges sjømatråd AS

Drøpping, Ingelin (1967)

Oslo

Space Norway AS

Dæhli, Ragnar (1964)

Innlandet

Graminor AS

Eaton, Frances (1977)

Rogaland

Folketrygdfondet

Eide, Øystein (1980)

Trøndelag

Trøndelag Teater AS

Eidesvik, Toril (1968)

Vestland

Eksportfinans ASA

Eik, Merete (1967)

Rogaland

Rogaland Teater AS

Eikeseth, Pål (1977)

Vestland

Helse Vest RHF

Eilertsen, Ida (1983)

Trøndelag

Trøndelag Teater AS

Eira, Ole Johan Jonsson (1985)

Troms

Statskog SF

Emblemsvåg, Marianne Synnes (1970)

Møre og Romsdal

Nofima AS

Ertsaas, Jan Morten (1963)

Trøndelag

Norske tog AS

Ertzeid, Ottar (1965)

Oslo

Argentum Fondsinvesteringer AS

Telenor ASA

Fagerholt, Arne (1964)

Trøndelag

Den Norske Opera & Ballett AS

Falkgård, Kristine (1967)

Akershus

Innovasjon Norge

Farstad, Thomas Henning (1971)

Oslo

Nofima AS

Fejerskov Kragseth , Kristin (1967)

Rogaland

Norsk Hydro ASA

Feld, Tove (1964)

Utland

Yara International ASA

Felix Dos Santos Dias, Girson (1982)

Vestland

Carte Blanche AS

Fjeld, Jostein (1967)

Innlandet

Graminor AS

Kimen Såvarelaboratoriet AS

Fjeldstad, Trude Johanne Haugen (1972)

Oslo

Petoro AS

Flikka, Heidi Nag (1975)

Agder

Andøya Space AS

Forsmo, Siri (1958)

Trøndelag

Helse Midt-Norge RHF

Fosen, Arne (1968)

Akershus

Enova SF

Furberg, Petter-Børre (1967)

Akershus

DNB Bank ASA

Fure Osmundsvåg, Hildegunn (1975)

Vestland

Norges sjømatråd AS

Færøvik, Kristin (1962)

Rogaland

Kongsberg Gruppen ASA

Geldmacher, Jan (1962)

Utland

Telenor ASA

Gillebo, Gaute (1980)

Oslo

Mesta AS

Giske, Eli M. (1964)

Oslo

Bane NOR SF

Nye Veier AS

Gjedrem, Svein Ingvar (1950)

Akershus

Helse Sør-Øst RHF

Gjersvold, Ståle (1965)

Trøndelag

Bane NOR SF

Gjessing, Sverre Kristian (1961)

Vestland

Entur AS

Gjesteland, Egil (1947)

Akershus

Statnett SF

Gjærum, Reidar (1960)

Oslo

Talent Norge AS

Gjørtz, Gunnar (1956)

Oslo

Allstad AS

Graham New, Philip (1962)

Utland

Norsk Hydro ASA

Grande, Arild (1978)

Oslo

Norsk rikskringkasting AS

Grusén, Ros-Marie (1971)

Utland

Posten Bring AS

Grønvold, Nina Tangnæs (1969)

Østfold

Helse Sør-Øst RHF

Gundersen, Espen (1964)

Oslo

Norsk Hydro ASA

Gusland, Arvid (1966)

Vestfold

Innovasjon Norge

Haga, Åslaug (1959)

Akershus

Norfund

Halvorsen, Kristin (1960)

Oslo

Statkraft SF

Hamre, Anne Karin (1965)

Vestland

Helse Vest RHF

Hansen, Eivind (1963)

Vestland

Allstad AS

Hansen, Ole Falk (1983)

Agder

Mesta AS

Harris, Anne (1960)

Buskerud

Petoro AS

Hauan, Karine (1988)

Svalbard

Universitetssenteret på Svalbard AS

Hauge, Margrethe (1971)

Vestland

Mesta AS

Hauge, Tone (1968)

Nordland

Helse Nord RHF

Haugstad, Bjørn (1969)

Oslo

Trøndelag Teater AS

Havnelid, Åsne (1961)

Akershus

AS Vinmonopolet

Norsk rikskringkasting AS

Heggebø, Kåre (1960)

Rogaland

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

Heggernes, Pinar (1969)

Vestland

Simula Research Laboratory AS

Hegrestad, Trond(1966)

Buskerud

Andøya Space AS

Heier, Ann-Kari (1966)

Agder

Space Norway AS

Heikkinen, Erja (1964)

Utland

EISCAT AB

Heimdal, Kristin Ward (1991)

Oslo

Norsk Tipping AS

Helland, Tord (1975)

Rogaland

Mantena AS

Hellen Hansen, Sigrid (1980)

Vestland

Carte Blanche AS

Hellesjø, Cato (1956)

Oslo

Bane NOR SF

Helno, Sverre (1962)

Oslo

AS Vinmonopolet

Helseth, Tine Thing (1987)

Oslo

Talent Norge AS

Henriksen, Birgitte (1974)

Akershus

Kimen Såvarelaboratoriet AS

Henriksen, Morten (1968)

Agder

Kongsberg Gruppen ASA

Herigstad-Olsen, Stein André (1967)

Nordland

Mantena AS

Hilland, Jannicke (1967)

Vestland

Yara International ASA

Holberg, Jarle (1974)

Trøndelag

Helse Midt-Norge RHF

Holmen, Marianne (1972)

Oslo

Gassnova SF

Holmen, Tor (1959)

Trøndelag

Norid AS

Holstad, Arnhild (1963)

Trøndelag

Helse Midt-Norge RHF

Hovdenak, Toril (1969)

Møre og Romsdal

Kommunalbanken AS

Husebekk, Anne (1954)

Troms

Helse Nord RHF

Husebø, Kristin Reitan (1963)

Rogaland

Helse Vest RHF

Hverven, Merete (1977)

Akershus

Kongsberg Gruppen ASA

Høgseth, Harald (1968)

Trøndelag

Bjørnøen AS

Kings Bay AS

Haajem, Louise (1967)

Møre og Romsdal

Eksportfinans ASA

Haaland, Tord Anton (1969)

Rogaland

Helse Vest RHF

Hårklau, Stian (1982)

Vestland

Mantena AS

Ingebrigtsen, Arne (1972)

Møre og Romsdal

Innovasjon Norge

Ingerø, Gyrid Skalleberg (1967)

Oslo

Telenor ASA

Instanes, Tor (1972)

Vestland

Bjørnøen AS

Kings Bay AS

Ishaq, Bushra (1985)

Oslo

Helse Sør-Øst RHF

Jarlsby, Nicolai (1957)

Agder

Electronic Chart Centre AS

Jensen, Leif Harald (1966)

Rogaland

Entur AS

Jensen, Per Arne (1964)

Rogaland

Nysnø Klimainvesteringer AS

Jervell, Stephan (1965)

Akershus

Allstad AS

Johannessen, Christine Flataker (1983)

Vestland

Nye Veier AS

Johansson, Toril (1954)

Oslo

EISCAT AB

Johnsen, Marianne (1963)

Akershus

Norges sjømatråd AS

Johnsen, Therese (1950)

Oslo

Norsk helsenett SF

Johnson, Ida Espolin (1964)

Oslo

Kommunalbanken AS

Justad, Annette M. (1958)

Oslo

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

Kalkvik, Arild (1969)

Trøndelag

Rogaland Teater AS

Kalvig, Siri (1970)

Rogaland

Universitetssenteret på Svalbard AS

Karlsson, Mikael (1961)

Utland

Equinor ASA

Kaspersen, Jon Harald (1965)

Trøndelag

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

Kielland Asmyhr, Hans Frode (1970)

Akershus

Graminor AS

Kilaas, Liselott (1959)

Oslo

Folketrygdfondet

Kinserdal, Finn (1960)

Vestland

Posten Bring AS

Kjerpeseth, Jan Erik (1971)

Vestland

Norsk rikskringkasting AS

Klingenberg, Ellen Tveit (1962)

Trøndelag

Statskog SF

Knook, Pieter Cornelis (1958)

Utland

Telenor ASA

Koller, Kristine (1987)

Akershus

Graminor AS

Kolseth, Cato (1982)

Vestland

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

Kristiansen, Eirik G. (1965)

Vestland

Enova SF

Kristiansen, Merete Nygaard (1967)

Troms

Innovasjon Norge

Kristoffersen, Steinar (1966)

Møre og Romsdal

Helse Midt-Norge RHF

Krüger, Hanne (1965)

Oslo

Norid AS

Kukielski, Peter (1956)

Utland

Norsk Hydro ASA

Kuvås, Thale Solberg (1977)

Trøndelag

Allstad AS

Kaarbøe, Oddvar (1969)

Vestland

Helse Vest RHF

Landstad, Agnes (1962)

Akershus

Helse Vest RHF

Langeland, Henrik Helliesen (1972)

Oslo

Nationaltheatret AS

Larsen, Fernanda Lopes (1974)

Akershus

Equinor ASA

Larsen, Kåre Oskar (1959)

Østfold

Kimen Såvarelaboratoriet AS

Larsen, Renate (1975)

Troms

Helse Nord RHF

Bane NOR SF

Laskerud, Tine Anette Grytnes (1970)

Vestland

Nofima AS

Lawton, Tina (1967)

Utland

Yara International ASA

Lewis, Jonathan (1961)

Utland

Equinor ASA

Lie-Nielsen, Henrik (1977)

Vestland

Investinor AS

Lie-Nilsen, Roy-Eddy (1969)

Vestland

AS Den Nationale Scene

Lopez, Pablo Barrera (1985)

Rogaland

Den Norske Opera & Ballett AS

Lund, Trond Vilhelm (1969)

Trøndelag

Nofima AS

Lunde, Einar (1968)

Agder

Helse Sør-Øst RHF

Norid AS

Lunde, Morten Haga (1960)

Akershus

Space Norway AS

Lundin, Mikael (1966)

Utland

Statkraft SF

Lundqvist, Mats (1965)

Utland

Simula Research Laboratory AS

Lydersen, Asta Busingye (1970)

Oslo

Nationaltheatret AS

Løken, Karl-Petter (1966)

Akershus

Gassco AS

Løvlund, Siri (1978)

Troms

Space Norway AS

Løyning, Ingvald (1956)

Rogaland

Vygruppen AS

Mesta AS

Marchand, Gisele (1958)

Oslo

Nationaltheatret AS

Mattsson, Viktoria (1970)

Utland

EISCAT AB

Mauritzen, Bjørn Kjetil (1970)

Akershus

Gassnova SF

Meidell, Anita (1967)

Vestland

Norske tog AS

Meisingset, Grethe (1986)

Rogaland

Baneservice AS

Midseim, Anne-Lene (1968)

Oslo

Gassco AS

Midstraum, Roger (1962)

Trøndelag

Universitetssenteret på Svalbard AS

Midtgaard, Rune Olav (1963)

Oslo

Kommunalbanken AS

Midttveit, Anne Hilde (1961)

Vestland

Norges sjømatråd AS

Misund, Kristin (1965)

Østfold

Innovasjon Norge

Mjøen, Odd Inge (1958)

Trøndelag

Helse Midt-Norge RHF

Moen Danielsen, Inga (1978)

Vestland

AS Den Nationale Scene

Moen, John Arne (1965)

Trøndelag

Helse Midt-Norge RHF

Moengen, Trond (1966)

Akershus

Gassnova SF

Monseth, Per Olav (1979)

Trøndelag

Norsk Tipping AS

Morthen, Elisabeth (1962)

Akershus

Graminor AS

Mrimba, Vincent (1975)

Vestland

Nationaltheatret AS

Munkeby, Svein Olav (1967)

Trøndelag

Space Norway AS

Myhr, May Britt (1960)

Trøndelag

Gassnova SF

Myhre, Ingvild (1957)

Oslo

Simula Research Laboratory AS

Mæstad, Inge Takle (1971)

Rogaland

Rogaland Teater AS

Mørseth, Tor Olav (1980)

Oslo

Filmparken AS

Nag, Aslaug (1972)

Agder

Norid AS

Nakstad, Nils Kristian (1962)

Trøndelag

Statnett SF

Neteland, Dagfinn (1960)

Vestland

Baneservice AS

Nikolaisen, Harald Vaagaasar (1967)

Oslo

Baneservice AS

Nye Veier AS

Nilsen, Birger (1972)

Oslo

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

Nilsson, Per-Harald (1954)

Rogaland

Carte Blanche AS

Nissen, Cecilie (1966)

Agder

Talent Norge AS

Nordvik, Hilde Brunvand (1967)

Agder

Simula Research Laboratory AS

Nore, Kristine (1978)

Buskerud

Innovasjon Norge

Norheim, Hildegunn (1963)

Østfold

Graminor AS

Nyland, Bente (1958)

Rogaland

Gassco AS

Nylund, Arne Sigve (1960)

Rogaland

Petoro AS

Næss, Bjørn Erik (1954)

Oslo

Argentum Fondsinvesteringer AS

Naas-Bibow, Hildegunn (1972)

Oslo

Bane NOR SF

Oaland, Øyvind (1970)

Vestland

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

Olafsson, Kjartan (1958)

Vestland

Norsk helsenett SF

Olofsson, Gunnar (1955)

Utland

Statskog SF

Olsen, Henrik (1970)

Finnmark

Helse Nord RHF

Olsen, Jens Petter (1961)

Oslo

Telenor ASA

DNB Bank ASA

Olsen, Lasse (1974)

Trøndelag

Simula Research Laboratory AS

Olsen, Peder Kristian (1950)

Innlandet

Helse Sør-Øst RHF

Olsen, Roar (1970)

Innlandet

Norsk helsenett SF

Opedal, Espen (1967)

Vestland

Norske tog AS

Ording, Knut S. (1968)

Akershus

Electronic Chart Centre AS

Orgland, Karin Bing (1959)

Oslo

Entur AS

Panengstuen, Anne Marit (1963)

Akershus

Mesta AS

Pedersen, Kim Poul Thorup (1965)

Oslo 

Rygge 1 AS

Pedersen, Lars Jacob Tynes (1979)

Vestland

AS Vinmonopolet

Enova SF

Pedersen, Pål Andreas (1961)

Nordland

Nofima AS

Pelja, Ibrahim (1994)

Vestland

AS Den Nationale Scene

Pinheiro, Lisa Leinebø (1986)

Møre og Romsdal

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

Porkka, Marjut Johanna (1965)

Utland

Nammo AS

Pran, Adele Bugge Norman (1970)

Oslo

Argentum Fondsinvesteringer AS

Pran, Adele Norman (1970)

Oslo

Bane NOR SF

Prytz, Ida Texmo (1981)

Troms

Kommunalbanken AS

Rafaelsen, Rune Gjertin (1954)

Finnmark

Helse Nord RHF

Randa, Audhild Andersen (1983)

Oslo

Entur AS

Randen, Kari (1972)

Buskerud

AS Vinmonopolet

Rathsman, Anna (1960)

Utland

EISCAT AB

Rautalinko, Esa (1962)

Utland

Nammo AS

Reierselmoen, Tone Margrethe (1968)

Akershus

Statskog SF

Reinhardsen, Jon Erik (1956)

Oslo

Equinor ASA

Reinseth, Bjørn Erik (1965)

Oslo

Investinor AS

Reite, Frank O. (1970)

Møre og Romsdal

Akastor ASA

Reiten, Eivind K. (1953)

Oslo

Kongsberg Gruppen ASA

Remlov, Tom (1949)

Oslo

Talent Norge AS

Repstad, Jon Atle (1965)

Akershus

Kimen Såvarelaboratoriet AS

Reusch, Christian (1970)

Oslo

Statnett SF

Ribe, Marianne Ødegaard (1968)

Oslo

Vygruppen AS

Rimmereid, Tore Olaf (1962)

Oslo

Bane NOR SF

Eksportfinans ASA

Space Norway AS

Rimstad, Linda (1966)

Vestfold

Eksportfinans ASA

Roland, Kjell (1953)

Oslo

Siva - Selskapet for Industrivekst SF

Roth, Jarle (1960)

Bærum

Norfund

Roverud, Rolf Gunnar (1958)

Rogaland

Avinor AS

Rugland, Brit Kristin (1958)

Rogaland

Kommunalbanken AS

Norfund

Ruyter, Finn Bjørn (1964)

Oslo

Equinor ASA

Ryvarden, Åse (1964)

Oslo

Trøndelag Teater AS

Rørvik, Tine (1967)

Telemark

Siva - Selskapet for Industrivekst SF

Røsæg, Lars (1982)

Akershus

Statkraft SF

Sandsmark, Maria (1968)

Møre og Romsdal

Statnett SF

Schanke, Øyvind (1968)

Rogaland

Argentum Fondsinvesteringer AS

Schjerven, Dag (1954)

Oslo

Nammo AS

Schlafer, Sebastian (1979)

Utland

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

Schrøder, Lone Fønss (1960)

Utland

Akastor ASA

Selvaag, Olav H. (1969)

Akershus

Nationaltheatret AS

Sevland, Leif Johan (1961)

Rogaland

Rogaland Teater AS

Singsaas, Hilde (1972)

Oslo

Statnett SF

Sjursen, Egil Herman (1957)

Vestland

Nysnø Klimainvesteringer AS

Sjåtil, Pål Erik (1972)

Oslo

Statkraft SF

Skancke, Martin (1966)

Oslo

Norfund

Skjelkvåle, Brit Lisa (1961)

Oslo

Universitetssenteret på Svalbard AS

Skofteland, Kristin (1971)

Rogaland

Gassnova SF

Petoro AS

Skogseth, Jan S. (1955)

Rogaland

Gassco AS

Nammo AS

Slotsvik, Kirsti (1963)

Møre og Romsdal

AS Vinmonopolet

Slungård, Anne Kathrine (1964)

Trøndelag

Investinor AS

Smalås, Arne O. (1961)

Troms

Universitetssenteret på Svalbard AS

Solbakken, Hege (1972)

Vestland

Helse Vest RHF

Steen jr., Petter (1962)

Rogaland

Kommunalbanken AS

Steiner-Forsberg, Nora (1973)

Utland

Nammo AS

Steinsvik Sund, Tina (1970)

Trøndelag

Electronic Chart Centre AS

Stette, Liv (1958)

Møre og Romsdal

Helse Midt-Norge RHF

Stiegler, Tina (1976)

Oslo

Posten Bring AS

Stokke, Geir Inge (1966)

Oslo

Vygruppen AS

Stoknes , Svein Oskar (1970)

Oslo

Akastor ASA

Storberget, Knut (1964)

Innlandet

Statskog SF

Strand, Ola H. (1957)

Trøndelag

Avinor AS

Innovasjon Norge

Strand, Solveig (1961)

Møre og Romsdal

Norges sjømatråd AS

Strøm, Inger Lise (1971)

Nordland

Avinor AS

Stubholt, Liv Monica (1961)

Akershus

Helse Sør-Øst RHF

Støle, Elisabeth Maråk (1968)

Møre og Romsdal

Folketrygdfondet

Støre, Hege (1969)

Oslo

Posten Bring AS

Sulonen, Kati (1973)

Utland

EISCAT AB

Sunde, Ragnvald Rasmus (1960)

Oslo

Andøya Space AS

Svarva, Olaug (1957)

Oslo

DNB Bank ASA

Investinor AS

Norfund

Sætherø, Ingrid (1968)

Trøndelag

Trøndelag Teater AS

Søreide, Ingolf (1960)

Akershus

Simula Research Laboratory AS

Sørlie, Per A. (1957)

Østfold

Kongsberg Gruppen ASA

Sørnes, Jan-Oddvar (1966)

Nordland

Helse Nord RHF

Tanum, Anne Carine (1954)

Oslo

Den Norske Opera & Ballett AS

Teigland , Wenche (1966)

Vestland

Enova SF

Statnett SF

Teigum, Siri (1961)

Oslo

Folketrygdfondet

Tennebø, Helge (1967)

Agder

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

Thorburn, Karin Sigrid (1964)

Vestland

Argentum Fondsinvesteringer AS

Thorsen, Rolf (1961)

Oslo

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

Thorsnes, Ole Ronny (1983)

Oslo

Baneservice AS

Thorstein, Harald (1979)

Utland

Yara International ASA

Thuestad, John G. (1960)

Akershus

Yara International ASA

Tomasgard, Are (1968)

Akershus

Siva - Selskapet for Industrivekst SF

Tomasgard, Asgeir (1970)

Trøndelag

Gassco AS

Toogood, Jane (1965)

Utland

Norsk Hydro ASA

Torgnes, Paul Birger (1954)

Nordland

Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS

Trombetta, Simona (1976)

Viken

Baneservice AS

Trovik, Tørres (1964)

Oslo

Folketrygdfondet

Tuvstein, Trond (1972)

Trøndelag

Norges sjømatråd AS

Tveito, Aslak (1961)

Akershus

EISCAT AB

Tverfjeld , Elin Bang (1967)

Finnmark

Bjørnøen AS

Kings Bay AS

Ulriksen, Arve (1962)

Nordland

Siva - Selskapet for Industrivekst SF

Undeli, Johnny (1953)

Innlandet

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

Vabø, Mette (1982)

Rogaland

Rogaland Teater AS

Vallittu, Pekka (1965)

Utland

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

Vartdal, Ingvild (1968)

Møre og Romsdal

Mantena AS

Veierød, Kristin (1967)

Oslo

Norske tog AS

Veiseth, Hege Aasen (1977)

Trøndelag

Norsk rikskringkasting AS

Velken, Ingrid von Streng (1982)

Vestland

Nysnø Klimainvesteringer AS

Vestre, Knut Helge (1972)

Møre og Romsdal

Norges sjømatråd AS

Wahl, Kim (1960)

Oslo

DNB Bank ASA

Warland, Morten (1963)

Rogaland

AS Den Nationale Scene

Weldeghebriel, Lucas H. (1976)

Akershus

Talent Norge AS

Westby, Dag (1960)

Innlandet

Norsk Tipping AS

Westby, Stine Ramstad (1970)

Akershus

Andøya Space AS

Helse Sør-Øst RHF

Westbye, Linda Vøllestad (1979)

Vestland

Norsk Tipping AS

Wibe, Pål (1967)

Oslo

Posten Bring AS

Wieland, Kristin Weidemann (1966)

Oslo

Norsk helsenett SF

Wiinholt, Marianne (1965)

Utland

Norsk Hydro ASA

Willand, Sarah (1978)

Akershus

Den Norske Opera & Ballett AS

Wille, Tone (1963)

Oslo

Avinor AS

Williams, Michelle (1970)

Vestland

AS Den Nationale Scene

Winther, Øyvind (1964)

Akershus

AS Vinmonopolet

Ødegård, Mariann (1966)

Østfold

Nysnø Klimainvesteringer AS

Østby, Erik Halvor (1962)

Akershus

Kimen Såvarelaboratoriet AS

Østby, Heine (1972)

Agder

Innovasjon Norge

Østby, Heine (1972)

Agder

Siva - Selskapet for Industrivekst SF

Østbø, Bjørn (1964)

Vestland

Folketrygdfondet

Aalberg, Lise Bartnes (1963)

Trøndelag

Bjørnøen AS

Kings Bay AS

Aambø, Jarle (1960)

Akershus

Talent Norge AS

Aas, Anne Jorun (1972)

Oslo

Norfund

Aas, Even (1961)

Oslo

Andøya Space AS

Aase, Bjørge (1963)

Vestland

Andøya Space AS

Aase, Linda Litlekalsøy (1966)

Vestland

Enova SF

Aasnæs, Hans (1963)

Vestfold

Investinor AS

Kontaktinformasjon

Statens direkte eierskap forvaltes av flere departementer. Kontaktinformasjonen til disse er gitt nedenfor.

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

Telefon: 22 24 90 90

Avdeling for IT- og forvaltningspolitikk

Norid AS

Energidepartementet

Telefon: 22 24 90 90

Avdeling for klima, industri og teknologi

Gassnova SF

Energi- og vannressursavdelingen

Statnett SF

Olje- og gassavdelingen

Gassco AS

Finansdepartementet

Telefon: 22 24 90 90

Avdeling for formuesforvaltning

Folketrygdfondet

Forsvarsdepartementet

Telefon: 23 09 80 00

Avdeling for økonomi og styring

Rygge 1 AS

Helse- og omsorgsdepartementet

Telefon: 22 24 90 90

Eieravdelingen

Helse Midt-Norge RHF, Helse Nord RHF, Helse Sør-Øst RHF, Helse Vest RHF

Digitaliseringsavdelingen

Norsk helsenett SF

Folkehelseavdelingen

AS Vinmonopolet

Kommunetjenesteavdelingen

Nordisk Institutt for Odontologiske Materialer AS

Klima- og miljødepartementet

Telefon: 22 24 57 11

Kulturmiljø- og polaravdelingen

Bjørnøen AS, Kings Bay AS

Bærekraft- og omstillingsavdelingen

Enova SF

Kommunal- og distriktsdepartementet

Telefon: 22 24 90 90

Kommunalavdelingen

Kommunalbanken AS

Planavdelingen

Electronic Chart Centre AS

Kultur- og likestillingsdepartementet

Telefon: 22 24 90 90

Avdeling for medier og kunst

Carte Blanche AS, AS Den Nationale Scene, Den Norske Opera & Ballett AS, Filmparken AS, Nationaltheatret AS, Norsk rikskringkasting AS, Norsk Tipping AS, Rogaland Teater AS, Rosenkrantzgate 10 AS, Talent Norge AS, Trøndelag Teater AS

Kunnskapsdepartementet

Telefon: 22 24 90 90

Avdeling for eierskap i høyere utdanning og forskning

Simula Research Laboratory AS, Universitetssenteret på Svalbard AS

Avdeling for høyere utdanning, forskning og internasjonalt arbeid

EISCAT AB

Landbruks- og matdepartementet

Telefon: 22 24 90 90

Avdeling for skog- og ressurspolitikk

Graminor AS, Kimen Såvarelaboratoriet AS, Statskog SF

Nærings- og fiskeridepartementet

Telefon: 22 24 90 90

Eierskapsavdelingen

Akastor ASA, Allstad AS, Argentum Fondsinvesteringer AS, Baneservice AS, DNB Bank ASA, Eksportfinans ASA, Equinor ASA, Investinor AS, Kongsberg Gruppen ASA, Mesta AS, Mantena AS, Nammo AS, Norsk Hydro ASA, Nysnø Klimainvesteringer AS, Petoro AS, Posten Bring AS, Space Norway AS, Statkraft SF, Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS, Telenor ASA, Yara International ASA

Forsknings- og innovasjonsavdelingen

Andøya Space AS, Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS, Innovasjon Norge, Nofima AS, Siva – Selskapet for Industrivekst SF.

Handelspolitisk avdeling

Norges sjømatråd AS

Samferdselsdepartementet

Telefon: 22 24 90 90

Avdeling for styring, administrasjon og samfunnssikkerhet

Avinor AS, Nye Veier AS, Vygruppen AS

Bane-, plan- og miljøavdelingen

Bane NOR SF, Entur AS, Norske tog AS

Utenriksdepartementet

Telefon: 23 95 00 00

Avdeling for bærekraftig utvikling

Norfund

Særskilte forhold og definisjoner

Særskilte forhold

Datagrunnlaget er innhentet fra selskapene, inklusive årsrapporter/ årsregnskaper der disse har vært tilgjengelige.

Informasjonen i Statens eierrapport er oppdatert pr. 31. desember 2024, unntatt følgende som er oppdatert per 31. mars 2025: styresammensetting, tabell over statens eierskap og "Sentrale saker for staten som eier".

Nøkkeltallene er i utgangspunktet beregnet på samme måte for alle selskapene, jf. definisjonene nedenfor. Disse kan derfor avvike fra tall selskapene oppgir i sine egne rapporter.

For flere selskaper var ikke generalforsamling/foretaksmøte avholdt da Statens eierrapport 2024 ble publisert. Oppgitte tall for disse selskapene er godkjent av revisor, men utbyttene basert på resultater i 2024 kan bli endret på generalforsamling/foretaksmøte.

Tidligere års data kan bli korrigert i årsrapporter mv. Statens eierrapport benytter nyeste tilgjengelig informasjon. Dette innebærer at historiske data ikke nødvendigvis samsvarer med det som er oppgitt i Statens eierrapport fra tidligere år.

For antall ansatte kan beregningsmåten variere mellom antall ansatte ved årsslutt, antall årsverk og gjennomsnitt av året.

"For kvinners andel av menns lønn, total godtgjørelse" er dette tall oppgitt av selskapene og som en del av selskapenes egen rapportering. Det kan forekomme forskjeller i selskapenes beregningsmåter av dette.

Resultat etter skatt og minoritetsinteresser for de regionale helseforetakene, er resultatet definert som eventuelt avvik fra Helse- og omsorgsdepartementets resultatkrav.

Nærings- og fiskeridepartementet tar forbehold om eventuelle feil i datagrunnlaget og beregningene. For nærmere informasjon om selskapene viser Nærings- og fiskeridepartementet til selskapenes årsrapporter.

Definisjoner

Avgift/gebyr: Finansiering gjennom avgift, gebyr eller lignende vedtatt av Stortinget eller etter fullmakt fra Stortinget.

Avkastning: Kursutvikling inklusiv reinvestert utbytte. Ved beregning av gjennomsnittlig årlig avkastning siste fem år benyttes geometrisk gjennomsnitt (CAGR).

Driftsresultat (EBIT): Driftsinntekter fratrukket driftskostnader og av- og nedskrivninger.

Driftsmargin (EBIT-margin): Driftsresultat (EBIT) i prosent av driftsinntekter.

Egenkapitalandel: Egenkapital i prosent av totalkapital.

Egenkapitalrentabilitet: Resultat etter skatt og minoritet delt på majoritetens andel av gjennomsnittlig bokført egenkapital. Ved beregning av gjennomsnittlig egenkapitalrentabilitet siste fem år benyttes aritmetisk gjennomsnitt.

Eierdialogmøte: Fysiske og digitale møter, samt telefonmøter.

Kapitalinnskudd fra staten: Innskudd av kapital fra staten i løpet av regnskapsåret.

Minoritetsandel/interesser: Viser andre utenforstående aksjonærers eierandel i datterselskaper.

Netto kontantstrøm fra drift: Netto kontantstrøm fra operasjonelle aktiviteter i selskapets kontantstrømoppstilling.

Netto kontantstrøm fra investeringer: Netto kontantstrøm fra investeringsaktiviteter i selskapets kontantstrømoppstilling.

Rentabilitet sysselsatt kapital: Summen av driftsresultat (EBIT), finansinntekter og resultatandel i tilknyttede selskaper, delt på gjennomsnittlig sysselsatt kapital de siste to årene.

Rentebærende gjeld: Summen av langsiktig rentebærende gjeld og kortsiktig rentebærende gjeld samt eventuell langsiktig og kortsiktig leasing-gjeld.

Statlig avtale/oppdrag: Avtale inngått mellom selskapet og staten og/eller selskapet mottar oppdragsbrev fra staten, normalt med finansiering fra staten. Omfatter ikke avtaler inngått etter konkurranse eller i et marked.

Statlig tilskudd: Selskapet mottar tilskudd direkte fra staten med tilhørende tilskuddsbrev.

Styregodtgjørelse: Ordinær godtgjørelse til styreleder, nestleder og styremedlemmer vedtatt på generalforsamling/foretaksmøte eller på bedriftsforsamling i 2024. Samlet godtgjørelse til styreleder er utbetalt ordinær godtgjørelse og godtgjørelse for utvalgsarbeid og samlet godtgjørelse til hele styret er utbetalt ordinær godtgjørelse og godtgjørelse for utvalgsarbeid til hele styret i 2024 (og ev. andre godtgjørelser), inkludert både eiervalgte og ansattvalgte styremedlemmer.

Sysselsatt kapital: Summen av egenkapital og rentebærende gjeld.

Tilbakebetaling av kapital: Utbetaling til staten ved kapitalnedsettelse i forbindelse med utdeling til aksjeeierne.

Utbytte: Utdeling som innebærer en vederlagsfri overføring av verdier fra selskap til aksjeeier. Utbyttene i beretningen er utbytte for det angitte regnskapsår, normalt med utbetaling påfølgende år, betinget av generalforsamlingens vedtak eller bruk av styrefullmakt.

Utbytteandel: Avsatt utbytte som andel av resultat etter skatt og minoritet for konsernet. Gjennomsnittlig utbytteandel er beregnet som summen av utbytte dividert med summen av resultat etter skatt og minoritet for konsernet de siste fem årene.

Utdeling i forbindelse med innløsning av aksjer: Utbetaling til staten ved innløsning av aksjer i forbindelse med tilbakekjøp i noterte selskaper (der statens eierandel ikke endres).

Vektet avkastning: Avkastning inklusiv reinvestert utbytte vektet etter markedsverdi for porteføljen med de åtte børsnoterte selskapene der staten har eiendeler. Ved beregning av gjennomsnittlig årlig avkastning for alle selskapene siste fem år benyttes geometrisk gjennomsnitt (CAGR).

Vektet egenkapitalrentabilitet: Egenkapitalrentabilitet vektet etter statens andel av den bokførte egenkapitalen fratrukket minoritetsinteresser ved utgangen av 2024.

Verdi av statens eierandel: For børsnoterte selskaper er verdiene basert på børskurser ved utgangen av 2024 og antall aksjer eid av staten på samme tidspunkt. For unoterte selskaper, både selskaper der staten har mål om høyest mulig avkastning over tid innenfor bærekraftige rammer og selskaper der staten har mål om bærekraftig og mest mulig effektiv oppnåelse av sektorpolitiske mål, benyttes bokført egenkapital fratrukket minoritetsinteresser, ganget med statens eierandel ved utgangen av 2024.

Definisjoner av begreper i Statens eierrapport kan avvike fra selskapenes egne definisjoner.

Fotnoter

1)
Pr. 31. mars 2025.

2)
 Allstad AS er ikke medregnet da forvaltning av eierskapet i selskapet ble overført til Eierskapsavdelingen 1. november 2024.

3)
 Møter i valgkomiteer i de børsnoterte selskapene som avdelingen forvalter eierskapet til og hvor en ansatt fra avdelingen er medlem er ikke inkludert i dette tallet.