Meld. St. 25

(2023–2024)
Melding til Stortinget

Eksport av forsvarsmateriell frå Noreg i 2023, eksportkontroll og internasjonalt ikkje-spreiingssamarbeid

Tilråding frå Utanriksdepartementet 14. juni 2024, godkjend i statsråd same dagen. (Regjeringa Støre)

Dokumentet på regjeringen.no

Forklaring på omgrep og forkortingar

A-materiell

Varekategori definert i retningsliner for Utanriksdepartementets handsaming av søknadar om eksport av forsvarsmateriell.

Forsvarsrelaterte varer og teknologi vert omfatta av Utanriksdepartementets vareliste I.

Omfattar våpen, ammunisjon og visse typar militært materiell. I tillegg vert anna materiell omfatta med strategisk kapasitet som vesentleg kan påverke militære styrkeforhold i nærområdet.

B-materiell

Varekategori definert i retningsliner for Utanriksdepartementets handsaming av søknadar om eksport av forsvarsmateriell.

Forsvarsrelaterte varer og teknologi vert omfatta av Utanriksdepartementets vareliste I.

Omfattar andre forsvarsrelaterte varer som ikkje har eigenskapar eller bruksområde som definert for varekategori A.

EUs åtferdkriterium

EUs åtte normative kriterium for våpen-eksport. Kriteria utdjupar vurderingane Utanriksdepartementet gjennomfører når det gjeld ei rekkje politiske spørsmål jf. 1959-vedtaket og 1997-presiseringa. Kriteria er innarbeidde i Utanriksdepartementets retningsliner.

DEKSA

Direktoratet for eksportkontroll og sanksjonar

Fleirbruksvarer («dual use»)

Vert omfatta av Utanriksdepartementets vareliste II.

Varer og teknologi som er utvikla for sivile føremål, men som er identifisert innanfor dei internasjonale eksportkontrollregima til å ha viktige militære bruksområde.

Strategiske varer

Eit samleomgrep for forsvarsmateriell og fleirbruksvarer og er i eksportkontrolloven definert som «varer og teknologi som kan ha noko å seie for andre lands utvikling, produksjon eller bruk av produkt til militær bruk eller som direkte kan tene til å utvikle eit lands militære evne, og dessutan varer som kan nyttast til å utøve terrorhandlingar.»

Vareliste I («liste I»)

Vedlegg I til eksportkontrollforskrifta. Omfattar våpen, ammunisjon og visse typar militært materiell.

Vareliste II («liste II»)

Vedlegg II til eksportkontrollforskrifta. Omfattar fleirbruksvarer.

AG

Australia Group

Australia-gruppa. Internasjonalt eksportkontrollsamarbeid for kjemiske/biologiske våpen.

ATT

Arms Trade Treaty

Våpenhandelsavtalen. FN-avtale om internasjonal handel med våpen

BTWC

Biological and Toxin Weapons Convention

Biologivåpenkonvensjonen

CWC

Chemical Weapons Convention

Kjemivåpenkonvensjonen

HCoC

Hague Code of Conduct against Ballistic Missile Proliferation

Haag-kodeksen mot spreiing av ballistiske missil

IAEA

International Atomic Energy Agency

Det internasjonale atomenergibyrået

ICT

Directive for Intra Community Transfers

Direktiv for forenkla lisensiering innanfor EØS

MTCR

Missile Technology Control Regime

Internasjonalt eksportkontrollsamarbeid for eksportkontroll av missilteknologi

NSG

Nuclear Suppliers Group

Multilateralt eksportkontrollsamarbeid for eksportkontroll av kjernefysisk materiale og relevante fleirbruksvarer for masseøydeleggingsvåpen.

NPT

Non-Proliferation Treaty

Ikkjespreiingsavtalen for kjernefysiske våpen

OPCW

Organization for the Prohibition of Chemical Weapons

Organisasjonen for forbod mot kjemiske våpen

OSSE

Organization for Security and Cooperation in Europe (OSCE)

Organisasjonen for tryggleik og samarbeid i Europa

PSI

Proliferation Security Initiative

Initiativet for spreiingstryggleik

PST

Politiets tryggingsteneste

WA

The Wassenaar Arrangement on Export Control for Conventional Arms and Dual-Use Goods and Technologies

Wassenaar-samarbeidet. Internasjonalt eksportkontrollsamarbeid for konvensjonelle våpen og fleirbruksvarer.

1 Samandrag

Kontrollen med eksport av forsvarsmateriell og fleirbruksvarer er ein viktig del av Noregs utanriks- og tryggingspolitkk. Norske strategiske varer, teknologi, kunnskap og tenester er ettertrakta av mange land og aktørar som ønskjer å styrkje kapasitetane sine, både militært og i den sivile industrien. Ein streng og ansvarleg politikk og handheving av eksportkontrollen skal sørgje for at eksport bidreg til å fremje våre tryggingspolitiske interesser og tryggleiken til allierte. Noreg bidreg til å levere forsvarsmateriell som er av kritisk viktigheit for vår felles tryggleik og evne til sjølvforsvar. Samstundes skal vi hindre spreiing av masseøydeleggingsvåpen og sørgje for at eksport frå Noreg ikkje har ein negativ innverknad på konfliktar og internasjonale relasjonar.

Vi står i ei tid med store endringar av økonomisk, politisk og militær makt mellom land. Dette påverkar òg Noregs tryggleik, økonomien vår og vår plass i verda. Eksportkontrollen aukar i kompleksitet som følgje av den tryggingspolitiske og teknologiske utviklinga. Krig, undertrykking og stormaktrivalisering er eit krevjande og uføreseieleg bakteppe for å møte utfordringar med brytningsteknologi og eit samfunn i endring. Russlands angrepskrig mot Ukraina er eitt døme der vi ser at merkesteinar vert flytta, også i Noreg. Auka behov i lands forsvar, så vel som i delar av sivil sektor med stor betydning for tryggleik, har ført til større omfang og meir samansette vurderingar for eksportkontrollen.

Norsk forsvarsindustri er høgt spesialisert og må samarbeide internasjonalt for å sikre overlevingsevne, verdiskaping og innovasjon. Ein innovativ og konkurransedyktig forsvarsindustri er eit bidrag til norsk og alliert tryggleik. Likevel er det ein realitet at land vi ikkje har tryggingssamarbeid med ønskjer å skaffe seg strategisk teknologi frå Noreg, både ope og på fordekte måtar. Langsiktige rammer og gode moglegheiter for produsentar av varer, teknologi og kunnskap må sjåast i samanheng med nasjonal tryggleik.

Regjeringa vil framleis leggje til rette for tydelege og føreseielege vilkår. Samstundes må dette skje innanfor ramma av ein restriktiv eksportkontroll.

Bakgrunn for meldinga

Sidan 1997 har regjeringa lagt fram ei årleg melding til Stortinget som gjer greie for eksporten av våpen, ammunisjon og anna militært materiell, relatert teknologi og tenester for militære føremål (heretter forsvarsmateriell), og fleirbruksvarer til militær sluttbruk, frå norske verksemder. Regjeringa ønskjer at meldinga skal bidra til betre kunnskap om denne delen av eksportkontrollen. Meldinga gjer greie for korleis eksportkontrollregelverket og Utanriksdepartementets retningsliner for handsaming av søknadar om eksport av forsvarsmateriell vert praktisert, og ho viser omfanget av eksporten frå norske verksemder i 2023. Meldinga gjer ikkje greie for kontrollen med eksport av fleirbruksvarer til sivil bruk.

Forsvarsindustrien i Noreg speler ei viktig rolle i å sikre både norsk og internasjonal tilgang til naudsynte varer og teknologi for territorialt forsvar, og alliert samarbeid. Industrien er avhengig av å kunne eksportere og delta i internasjonalt utviklings- og produksjonssamarbeid. Norsk forsvarsindustri og kunnskapssektor er verdsleiande innanfor einskilde teknologiområde, til dømes innanfor det maritime segmentet. Industrien og forsking fremjer teknologiutvikling og skaper arbeidsplassar over heile Noreg. Regjeringas mål er å framleis sikre ein levedyktig norsk forsvarsindustri som kan bidra til leveringstryggleik for både Noregs og allierte lands forsvar.

Om eksporten i 2023

Når Utanriksdepartementet innvilger lisens for eksport av forsvarsmateriell eller fleirbruksvarer til militær sluttbruk vert det alltid pålagt vilkår om at verksemda skal rapportere kvartalsvis om den faktiske utførselen som har funne stad. Utanriksdepartementet gjennomfører ei grundig kvalitetssikring av rapportane opp mot dei innvilga lisensane. Dei faktiske tala om eksporten av forsvarsmateriell kan difor først gjerast kjent etterskotsvis.

Den årlege handelsstatistikken frå Statistisk sentralbyrå (SSB) baserer seg på tolldeklarasjonane til eksportørane om eksport og på kategoriane i tolltariffen, ikkje Utanriksdepartementets kontrollister. SSBs statistikk og Utanriksdepartementets statistikk om verdien av eksporten av varer, tenester og teknologi underlagd lisensplikt i Noreg vil difor ikkje vere like, og er ikkje samanliknbare då talgrunnlaget baserer seg på ulike kategoriar.

Kontraktane i forsvarsindustrien strekkjer seg ofte over mange år. Tidspunkt for leveransane og betaling vil som regel vere ulikt fordelte gjennom kontraktsperioden. Eksportverdien vil difor alltid variere noko frå år til år. I tillegg vert tala påverka av valutasvingingar, prisaukar og inflasjon.

I 2023 vart det eksportert forsvarsmateriell og fleirbruksvarer til militær sluttbruk, teknologi, tenester osb. for ca. 12 milliardar kroner, mot nær 8,9 milliardar i 2022. Samanlikna med 2022 auka verdien av denne eksporten med ca 35 %. Eksportverdien av A-materiell i 2023 var nærmare 8,6 milliardar kroner mot ca. 6,5 milliardar i 2022. Eksportverdien av B-materiell utgjorde i 2023 om lag 1,5 milliardar som er ein oppgang frå ca. 800 millionar i 2022. Totalt utgjorde eksporten av A- og B-materiell nærmare 10 milliardar i 2023 mot ca 7,3 milliardar kroner i 2022.

Samanlikna med 2022 var det i 2023 ein auke i verdien av eksporten av A-materiell med om lag 32 %, og ein oppgang i verdien av eksporten av B-materiell med om lag 85 %. Samanlikna med eksporten i 2022 var det ein auke i verdien av den samla eksporten av forsvarsmateriell (A- og B-materiell) på 38 % i 2023.

Verdien av eksporten av fleirbruksvarer til militær sluttbruk utgjorde ca. 398 millionar i 2023, mot ca. 453 millionar i 2022, ein nedgang på ca 12 %. I tillegg vart det eksportert tenester, teknologi, formidla forsvarsmateriell og gjennomført reparasjonar av forsvarsmateriell til ein verdi ca. 1,5 milliardar i 2023, mot ca. 1,1 milliardar i 2022.

Hovudvekta av eksporten går framleis til Nato-land. Medlemslanda i NATO og europeiske land fekk ca. 84 % av eksporten av A-materiell, og ca 91 % av B-materiell frå Noreg i 2023. USA var den største mottakaren av norsk eksport i 2023, med ein samla verdi på om lag 2,1 milliardar. Kapittel 10 gjev full oversikt over eksporten i 2023.

Figur 1.1 Utviklinga av eksporten av forsvarsmateriell 2014–2023 (A- og B-materiell) i milliardar NOK.

Kapittel 2: Openheit om eksporten av forsvarsmateriell

Meldinga gjev innsyn i sjølve eksporten av forsvarsmateriell og fleirbruksvarer for militær sluttbruk i 2023. Meldinga omtaler òg regelverket og praktiseringa av retningslinene for Utanriksdepartementets handsaming av søknadar om lisens for eksport av forsvarsmateriell. Dette gjev i sum ytterlegare innsikt i forvaltninga av eksportkontrollen og dannar eit godt kunnskapsgrunnlag for den offentlege debatten om denne delen av norsk utanriks- og tryggingspolitikk.

Dei årlege meldingane vert handsama i Stortinget, og debatten bidreg til offentleg og parlamentarisk innsyn i praktiseringa av norsk eksportkontroll. Regjeringa vil vidareføre praksisen med å konsultere Stortingets organ om særskilde saker.

Til liks med i 2023, vil Noregs rapportering til FNs våpenhandelsavtale (ATT) og eit engelsk samandrag av meldinga til Stortinget verte offentleggjord i 2024.

Innsyn i eksporten av forsvarsmateriell skjer innanfor dei avgrensingane som følgjer av den strenge teieplikta i eksportkontrolloven § 2. Den strenge teieplikta kjem av at eksportkontrolloven gjev forvaltninga vidt høve til å krevje verksemdsensitiv informasjon då dette er naudsynt for å kunne handsame lisenssøknadar. Det vert gjort nærare greie for dette i kapittelet.

Kapittel 3: Geopolitiske utviklingstrekk påverkar eksportkontrollen

Forholdet mellom USA, Kina og Russland ber i aukande grad preg av rivalisering eller eit kappløp om tilgang til ressursar, inkludert teknologi. Norsk næringsliv vert òg stadig meir globalisert og involvert i fleire og nye marknader, ofte med komplekse verksemdsmodellar.

Store skifter i økonomisk, politisk og militær makt mellom land påverkar Noregs tryggleik, økonomien vår og vår plass i verda. Kven vi eksporterer norsk forsvarsmateriell, fleirbruksvarer, teknologi og kunnskap til påverkar òg militære styrkeforhold og kapasitetar. Det gjer eksportkontrollen meir krevjande og meir kompleks enn nokon gong.

For å svare på denne utviklinga, vedtok regjeringa i 2023 å opprette eit direktorat for eksportkontroll og sanksjonar under Utanriksdepartementet. Dette er ei styrking av norsk eksportkontroll. Direktoratet for eksportkontroll og sanksjonar (DEKSA) vert oppretta frå 1. januar 2025. Direktoratet skal få ansvar for den utøvande kontrollen med eksport av forsvarsmateriell, fleirbruksvarer, teknologi, tenester og kunnskap.

Kapittel 4: Regelverket for kontrollen med eksport av strategiske varer

Kontrollen med eksport av strategiske varer er heimla i lov om kontroll med eksport av strategiske varer, tenester og teknologi osb. (eksportkontrolloven). Forskrift om eksport av forsvarsmateriell, fleirbruksvarer, teknologi og tenester (eksportkontrollforskrifta) utgjer det operative regelverket for lisensierings- og kontrolloppgåvene til departementet.

Omgrepet «strategiske varer» er eit samleomgrep for forsvarsmateriell og fleirbruksvarer, og er i eksportkontrollloven definert som «varer og teknologi som kan ha noko å seie for andre lands utvikling, produksjon eller bruk av produkt til militær bruk eller som direkte kan tene til å utvikle eit lands militære evne, og dessutan varer som kan nyttast til å utøve terrorhandlingar».

Kapittel 5: Utanriksdepartementets retningsliner for handsaming av søknadar om eksport av forsvarsmateriell, og dessutan teknologi og tenester for militære føremål

Kontrollen med eksport av forsvarsmateriell baserer seg på nasjonal politikk. Avgjerder om å tillate eksport av forsvarsmateriell er underlagt nasjonalt skjønn. Kontrollen for å hindre spreiing av fleirbruksvarer og teknologi til masseøydeleggingsvåpen eller terrorføremål er i hovudsak basert på arbeidet i det internasjonale eksportkontrollsamarbeidet.

Søknadar om eksport av forsvarsmateriell vert vurderte grundig innanfor ramma av retningslinene for Utanriksdepartementets handsaming av søknadar om eksport av forsvarsmateriell, teknologi og tenester for militære føremål. Til grunn for retningslinene ligg erklæringa frå Gerhardsen-regjeringa og Stortingets vedtak frå 1959, og dessutan ei konsolidert kriterieliste. Det skal gjerast grundige vurderingar av dei utanriks- og innanrikspolitiske forholda i vedkommande område, og hovudsynspunktet er at Noreg ikkje tillét sal av våpen og ammunisjon til område der det er krig eller krig truar, eller til land der det er borgarkrig. I 1997 samla Stortinget seg samrøystes om at demokratiske rettar og respekt for grunnleggjande menneskerettar i mottakarlandet òg skal takast omsyn til.

Den konsoliderte kriterielista reflekterer relevante artiklar frå FNs våpenhandelsavtale og EUs åtte kriterium for våpeneksport. Retningslinene og kriteria sikrar mest mogleg openheit og føreseielegheit om vurderingane som vert gjorde.

Retningslinene føreset at eksport av A-materiell berre kan tillatast til land som er klarerte etter førre regjeringshandsaming. I samband med dette vert det gjort landklareringar basert på ei brei vurdering i samsvar med Stortingets vedtak av 1959 og 1997-presiseringa. Dei konkrete lisenssøknadene vert så handsama grundig og individuelt etter kriteria i Utanriksdepartementets retningsliner. Dersom ein eksport vert rekna for å stri mot retningslinene vert søknaden avslått sjølv om det dreier seg om eit klarert land.

Kapittelet gjer òg nærare greie for retningslinene for godkjenning av delleveransar. Det vil seie at norske verksemder eksporterer delar og komponentar, som igjen vert samanstilt med andre delar på ein måte som gjer at det endelege produktet vert underlagt eksportkontrollregelverket i mottakarlandet.

Kapittel 6: Utanriksdepartementets oppgåver og nasjonalt samarbeid om eksportkontroll

Utanriksdepartementet er ansvarleg styresmakt for eksportkontrollen i Noreg. Departementet har ansvar for politikkutvikling, regelverksutvikling og norsk deltaking i det internasjonale eksportkontrollsamarbeidet.

Utanriksdepartementet er òg utøvande styresmakt for handheving av eksportkontrollregelverket, sanksjonar og restriktive tiltak. Ein prioritert del av arbeidet til departementet er informasjon og rettleiing om eksportkontroll for forsvarsindustrien, andre delar av næringslivet, advokatverksemder, teknologimiljø og forskings- og utdanningsinstitusjonar. Det vert lagt stor vekt på å sikre tilgjengelegheita til departementet og nær kontakt med eksportverksemdene om konkrete eksportsaker og for rettleiing innan eksportkontrollregelverket generelt.

Utanriksdepartementet samarbeider tett med partane i det nasjonale arbeidet om eksportkontroll. Politiets tryggingsteneste (PST) og Tolletaten har lovpålagde oppgåver innanfor varekontroll, handheving, førebygging og etterforsking av brot på eksportkontrollregelverket. Etterretningstenesta har òg lovpålagde oppgåver knytt til eksportkontroll og ikkje-spreiing. Direktoratet for strålevern og atomtryggleik (DSA) og Forsvarets forskingsinstitutt (FFI) kan trekkjast på i konkrete eksportkontrollsaker. For å sikre effektiv kontroll er det viktig at dei ulike partane deltek saman med Utanriksdepartementet i det løpande arbeidet med saker om eksport, og møter internasjonalt i dei internasjonale eksportkontrollregima. På denne måten får partane god kompetanse og felles situasjonsforståing. Samarbeidet fungerer godt. Regjeringa legg vekt på å framleis sikre eit tett og effektivt nasjonalt samarbeid.

Riksrevisjonens undersøking av arbeidet til styresmaktene med strategisk eksportkontroll vart lagd fram i 2021. Utanriksdepartementet jobbar kontinuerleg med tiltak for å følgje opp undersøkinga. Dette inneber m.a. å gå gjennom eldre landklareringar, styrkje systematikken for kvalitetssikring av lisensvilkår, full revisjon av rutinar og dessutan meir dokumentasjon av vurderingar i sakshandsaminga. Anskaffing av nytt søknads- og sakshandsamingssystem er ein viktig del av dette arbeidet. Styrkinga av arbeidet med eksportkontroll held fram gjennom skipinga av Direktoratet for eksportkontroll og sanksjonar (DEKSA.)

Regjeringa vil framleis sikre tilstrekkeleg kompetanse, ressursar og rammevilkår for å kunne vareta dei omfattande og komplekse oppgåvene på eit område som er i rask endring.

Kapittel 7: Kontroll av kunnskapsoverføring

Utanriksdepartementet sende i mars 2022 forslag til endringar i eksportkontrollforskrifta på alminneleg høyring. Målet med dei føreslåtte endringane er å tydeleggjere og skjerpe kontrollen som allereie skjer i dag. Ferdigstilling av forskriftsendringane er venta tidleg 2025, og vil skje parallelt med etableringa av DEKSA.

Utanriksdepartementet prioriterer dette arbeidet høgt, og har tett kontakt med fleire nasjonale samarbeidspartnarar om temaet. I tillegg er Utanriksdepartementet i nær dialog med aktørar som vert ramma av forslaga til endringar i regelverket, for på den måten å sikre at den styrka kontrollen er mest mogleg målretta.

Kapittel 8: Sanksjonar og restriktive tiltak

Regjeringa har fullmakt til å gjennomføre sanksjonar som er vedtekne av Tryggingsrådet i FN, og dessutan EUs tiltaksregime eller andre internasjonale ikkje-militære tiltak som Noreg har slutta seg til. Desse vert som hovudregel gjennomførte gjennom særskilde forskrifter.

Somme tiltak, til dømes reiserestriksjonar og våpenembargoar, vert gjennomførte i utlendingsregelverket eller med heimel i den alminnelege eksportkontrollovgivinga. Difor vert våpenembargoar nemnd spesifikt berre i nokre av Noregs sanksjons- og tiltaksforskrifter.

Som ein reaksjon på Russlands folkerettsstridige angrep på Ukraina har EU innført sanksjonar som regjeringa omgåande varsla at Noreg ville slutte seg til. Den 18. mars 2022 vart første tiltakspakke med sanksjonar innført i norsk rett. Nye sanksjonar har fortlaupande vorte innførte. Høve for å drive handel med Russland er svært avgrensa. Noreg står saman med EU og andre land for å sikre at sanksjonane treff sterkt og effektivt. Utanriksdepartementet legg stor vekt på å informere og rettleie næringslivet om endringar i det norske sanksjonsregelverket. Dette arbeidet er intensivert i lys av dei restriktive tiltaka mot Russland.

Kapittel 9: Det internasjonale samarbeidet om eksportkontroll og ikkje-spreiing

Noreg er medlem i alle dei fire internasjonale eksportkontrollregima. Desse er:

Australia Group (AG) som rettar seg mot å hindre spreiing av kjemiske og biologiske våpen

Missile Technology Control Regime (MTCR) som omfattar leveringsmidlar for masseøydeleggingsvåpen

Nuclear Suppliers Group (NSG) som gjeld kjernefysiske våpen

Wassenaar Arrangement (WA) som omfattar konvensjonelle våpen, militære varer og sensitiv høgteknologi

Dei internasjonale eksportkontrollregima dannar grunnlaget for nasjonal gjennomføring av eksportkontrollen. I tillegg bidreg nasjonal gjennomføring av eksportkontrollen til å sikre etterleving av folkerettslege avtalar på ikkje-spreiingsområdet. I denne samanheng er Ikkje-spreiingsavtalen for kjernevåpen (NPT), Kjemivåpenkonvensjonen (CWC) og Biologivåpenkonvensjonen (BTWC) særleg viktige. I kapittelet vert òg norsk deltaking i dei internasjonale samarbeida Haag-kodeksen mot spreiing av ballistiske missil (HCoC), Initiativet for spreiingstryggleik (PSI), og Våpenhandelsavtalen (ATT) omtala.

Eksportkontrollregima komplementerer dei internasjonale ikkje-spreiingsavtalane og konvensjonane når det gjeld plikter om kontroll med eksport av varer og teknologi som kan nyttast i utvikling, produksjon og bruk av masseøydeleggingsvåpen, og leveringsmiddel til slike våpen. Gjennom medlemskap i regima pliktar Noreg m.a. å gjennomføre kontrollen i nasjonal rett og praksis, og dessutan å dele og ta omsyn til relevant informasjon som er utveksla innanfor ramma av regimesamarbeidet.

Det har òg utvikla seg eit stadig større samarbeid om kontroll med våpeneksport, både innanfor FN, EU og det internasjonale eksportkontrollsamarbeidet Wassenaar. Alle avgjerder om å tillate eksport eller ikkje er likevel underlagt kvar einskilde eksportstat sitt nasjonale skjønn. Nasjonal suverenitet med retten til sjølvforsvar, og såleis eksport og import av forsvarsmateriell, er nedfelt i FN-pakta artikkel 51. Innanfor EU er desse spørsmåla òg halde unna den felles utanriks- og tryggingspolitikken i unionen. Noregs samarbeid med EU er nærmare omtala i kapittelet.

Kapittel 10: Eksporten av forsvarsmateriell i 2023

Kapittel 10 gjev full oversikt over eksporten i 2023, med Utanriksdepartementets omtale av nøkkeltal og utviklinga i eksporten.

Oversikta viser den reelle eksporten av varer, teknologi og tenester som krev lisens etter Utanriksdepartementets varelister. Dette inkluderer m.a. tabellar, figurar og oversiktar for eksport av forsvarsmateriell og sivile varer til militær sluttbruk; eksport av forsvarsmateriell fordelt på varekategoriane og fordelt på land; tenester og reparasjonar; eksport av fleirbruksvarer; eksport for donasjon til Ukraina. Kapittelet inneheld òg historikk frå tidlegare år for samanlikning.

2 Openheit om eksporten av forsvarsmateriell

Den første årlege meldinga om norsk eksport av forsvarsmateriell vart lagt fram for Stortinget i 1997. Gjennom åra har ein styrka openheita. Dei første meldingane fokuserte på regelverket og retningslinene, og gav nokre få opplysningar om den faktiske eksporten som hadde funne stad i det førre året. Den årlege meldinga har utvikla seg til å gje meir innsyn i eksporten av forsvarsmateriell frå norske verksemder. I tillegg vert det gjeve informasjon om praktiseringa av Utanriksdepartementets retningsliner, utviklinga av politikk og regelverk, og det nasjonale og internasjonale samarbeidet om eksportkontrollen med strategiske varer, teknologi og tenester. På denne måten bidreg meldinga til ein informert offentleg debatt om denne delen av norsk sikkerheitspolitikk.

Dersom det i ei einskildsak vert vurdert å liggje føre særskilde omstende, kan Stortingets organ konsulterast. Regjeringa vil føre vidare denne praksisen. På denne måten vert det gjeve parlamentarisk innsyn i eksporten av forsvarsmateriell.

Informasjonen om sjølve eksporten og om avslag på lisenssøknadar i kvart einskild år finst i kapittel 10. Når departementet innvilger ein lisenssøknad for eksport av forsvarsmateriell, vert det stilt som vilkår at verksemda kvartalsvis rapporterer om den faktiske eksporten som har funne stad basert på dei einskilde lisensane. Utanriksdepartementet går gjennom og kvalitetssikrar desse rapportane.

Noregs rapportering til Våpenhandelsavtalen (ATT) vert òg offentleggjord. I tillegg vert eit engelsk samandrag publisert av stortingsmeldinga. På denne måten bidreg Noreg til større openheit om eksporten av forsvarsmateriell.

Eksportkontrollloven pålegg ei streng teieplikt. Regjeringas målsetjing om mest mogleg openheit om eksport av forsvarsmateriell må skje innanfor ramma av den lovpålagde teieplikta. Ifølgje eksportkontrollloven skal alle gje Utanriksdepartementet den hjelpa som trengst for å kontrollere at føresegnene i loven og forskriftene vert følgd. Ei slik plikt gjeld alle opplysningar som Utanriksdepartementet finn naudsynte for å kunne handsame lisenssøknadar. Den vide retten til innhenting av verksemds- og konkurransesensitiv informasjon må varetakast gjennom strenge teiepliktreglar. I eksportkontrollloven § 2 fjerde ledd heiter det at alle har teieplikt om det dei får kunnskap om etter loven. Teieplikta etter eksportkontrollregelverket går såleis lenger enn teieplikta som elles følgjer av forvaltningsloven. Det at informasjon har vorte gjord kjend av ei verksemd eller i media, fritek ikkje departementet for teieplikt.

Utanriksdepartementet har lagt ut informasjon på nettsida til eksportkontrollen på regjeringa.no om offentleg journal og innsyn i eksportkontrollsaker. På bakgrunn av teieplikta etter eksportkontrollloven vert ikkje eksportkontrollsaker publiserte på eInnsyn, sjølv om desse vert journalførte internt i departementet. eInnsyn er ei felles publiseringsteneste som statlege verksemder nyttar seg av til å publisere eigne postjournalar/postlister på internett. Generelle førespurnader til departementet per e-post som ikkje gjeld konkrete eksportkontrollsaker vert publisert og innsyn vil verta vurdert for kvart einskild dokument etter førespurnad.

3 Geopolitiske utviklingstrekk påverkar eksportkontrollen

Forholdet mellom USA, Kina og Russland ber i aukande grad preg av rivalisering eller ein strategisk konkurranse om tilgang til naturressursar, infrastruktur, teknologi, kunnskap, eigarskap og verdshava. Denne rivaliseringa påverkar Noreg på fleire måtar, noko EOS-tenestene skildrar i sine årlege, ugraderte trussel- og risikovurderingar. Krigen i Ukraina og den geopolitiske utviklinga inneber at kontrollen med eksport av forsvarsmateriell, fleirbruksvarer og annan avansert teknologi aldri har vore viktigare.

Norsk næringsliv har vorte stadig meir globalisert og involvert i fleire og nye marknadar. Den tryggingspolitiske og teknologiske utviklinga påverkar privat næringsliv, samstundes som den viser betydninga norsk næringsliv har for den nasjonale tryggleiken vår og for vår forsvars- og tryggingspolitikk.

Eksportkontroll og sanksjonar vert rekna som ein integrert del av vår forsvars- og tryggingspolitikk. Kven vi eksporterer norsk forsvarsmateriell, fleirbruksvarer, teknologi og kunnskap til, påverkar militære styrkeforhold og kapasitetar.

EUs sanksjonar mot Russland, medrekna eksportrestriksjonar, har vore eit sentralt verktøy for å avgrense Russland sin tilgang på sensitiv teknologi. Sanksjonane bidreg òg til å hindre bruken av sensitiv teknologi i russiske våpensystem. Sanksjonsregimet overfor Russland har gjort det vanskelegare for russiske aktørar å sleppe inn i vestlege verdikjeder og kritisk infrastruktur.

Sanksjonane mot Russland har likevel resultert i at russiske styresmakter i større grad enn tidlegare nyttar seg av tredjeland for å tileigne seg teknologien og varene dei treng for m.a. å halde fram krigføringa si mot Ukraina.

Krava til eksportkontrollen er aukande. Dersom vi skal lukkast med å hindre at norsk forsvarsmateriell, fleirbruksvarer og teknologi kjem på avvegar eller hamnar i feil hender, er det naudsynt med auka sakshandsamingskapasitet, meir rettleiing og informasjon. Det er i tillegg naudsynt med eit tett og godt samarbeid med både nasjonale og internasjonale aktørar.

I arbeidet med eksportkontroll og sanksjonar er internasjonalt samarbeid heilt naudsynt, men også krevjande grunna den tryggingspolitiske situasjonen. Skal vi stå solidarisk med allierte og partnarland må vi òg gjennomføre tiltak innanfor dei omfattande sanksjonsregima. Det internasjonale eksportkontrollsamarbeidet har likevel nokre avgrensingar, gitt at det er basert på semje mellom alle medlemslanda. Det er difor svært viktig at Noreg har eit tett samarbeid med EU på eksportkontrollområdet. Samarbeidet med EU innanfor eksportkontroll vert omtalt nærmare i kapittel 9.

I EU går det no føre seg diskusjonar om korleis finne den rette balansen mellom økonomisk innovasjon i ein open, global økonomi og behovet for å redusere risikoen knytt til økonomiske avhengnadar og andre sårbarheiter som kan utgjere ein trussel mot nasjonal tryggleik. Økonomisk tryggleik har vorte eit nøkkelomgrep. Også Norske styresmakter arbeider også med å finne gode løysingar på korleis oppnå god økonomisk tryggleik. I desember 2023 la eit regjeringsoppnemnt utval til dømes fram utgreiinga si NOU 2023: 28 Investeringskontroll – Ein open økonomi i usikre tider.

3.1 Nytt direktorat for eksportkontroll og sanksjonar

I 2023 vedtok regjeringa å opprette eit eige direktorat for eksportkontroll og sanksjonar underlagt Utanriksdepartementet. Direktoratet skal få ansvar for den utøvande kontrollen med eksport av forsvarsmateriell, fleirbruksvarer, teknologi, tenester og kunnskap. Ein styrka kontroll med eksport av strategiske og sensitive varer, teknologi og kunnskap vil både kunne bidra til å redusere sårbarheitene i norsk næringsliv og til å styrkje den nasjonale tryggleiken vår.

Boks 3.1 Direktoratet for eksportkontroll og sanksjonar (DEKSA)

1. januar 2025 vert det formelle og faglege ansvaret delt for eksportkontroll og sanksjonar i Noreg.

UD vil ha det overordna og konstitusjonelle ansvaret for eksportkontroll og sanksjonar.

Alt eksportkontrollarbeid vert ikkje flytta ut av departementet. UD vil framleis ha ansvaret for politikkutvikling (t.d. avgjere kven som kan motta forsvarsmateriell frå Noreg), Noregs deltaking i det internasjonale samarbeidet om eksportkontroll, regelverksutvikling og klagehandsaming.

Direktoratet vil på si side få ansvaret for den utøvande kontrollen med eksport av forsvarsmateriell, fleirbruksvarer, teknologi, tenester og kunnskap. Dette gjeld til dømes utferding av lisensar, rettleiing av industrien, akademia og andre aktørar som vert ramma.

Direktoratet vil rettleie og handsame einskildsaker i samsvar med sanksjonsregelverket.

Etableringa av DEKSA vil òg bidra til å føre vidare tilrådingane frå Riksrevisjonens gjennomgang av arbeidet med eksportkontroll.

3.2 Kvifor treng Noreg eit eige direktorat for eksportkontroll og sanksjonar?

Arbeidet med eksportkontroll og sanksjonar er i dag omfattande, komplekst og meir krevjande enn nokon gong. Utanriksdepartementet får opp mot 10 000 saker per år. Næringslivet har gjennom fleire år etterspurt både raskare sakshandsaming og meir rettleiing frå styresmaktene om eksportkontroll og sanksjonar. Omfanget av saker frå næringslivet og akademia er høgt. Etableringa av DEKSA gjev høve til å profesjonalisere og styrkje rettleiingsarbeidet.

Norsk næringsliv må i aukande grad forhalde seg til sanksjonar og reguleringa av eksport, særleg som følgje av krigen i Ukraina. Den enorme auken i talet på sanksjonar som har vorte innførte dei siste åra har gjort bilete ytterlegare komplisert for næringslivet å navigere i. Behovet for rettleiing frå styresmaktene er difor stort.

UD har ansvar for rundt 40 sanksjonsregime. Særleg sanksjonane mot Russland har vore svært omfattande og arbeidskrevjande dei siste to åra då dei er i stadig endring og utvikling. Etter Russlands fullskala invasjon av Ukraina har UD motteke ein stor auke i førespurnader knytt til Russlandssanksjonene.

Sakene som UD får til handsaming, både i form av lisenssøknadar, sanksjonssaker og andre førespurnader, vert stadig meir komplekse. I fleire tilfelle ser vi mellom anna at aktørar prøver å få tak i varer og teknologi på fordekte måtar. Leveransekjedene og eigarstrukturane er meir kompliserte enn før, og det er i aukande grad uklart kven som er den reelle sluttbrukaren.

Komplekse eksportkontrollsaker krev grundigare vurderingar av teknologi og bruksområda deira, særleg innanfor framveksande teknologiar og digital overvakingsteknologi. Slike vurderingar krev høg teknologisk ekspertise og kompetanse.

4 Regelverket for kontrollen med eksport av strategiske varer

Kontrollen med eksport av strategiske varer, teknologi og tenester er heimla i lov og forskrift. Omgrepet strategiske varer er eit samleomgrep for både forsvarsmateriell og fleirbruksvarer.

Utanriksdepartementets retningsliner for handsaming av søknadar om eksport av forsvarsmateriell, teknologi og tenester for militære føremål vert omtalte i kapittel 5.

Kontrollen med fleirbruksvarer baserer seg på arbeidet innanfor dei internasjonale eksportkontrollregima skildra nærmare i kapittel 9.

4.1 Eksportkontrolloven

Lov av 18. desember 1987 om kontroll med eksport av strategiske varer, tenester og teknologi osb. (eksportkontrollloven) er ein fullmaktslov. Departementet er gjeve fullmakt i Kgl. resolusjon av same dato til å administrere loven og utarbeide forskrifter og retningsliner for å sikre gjennomføring av kontrollen.

Loven gjev eit vidt heimelsgrunnlag for å utøve ein effektiv kontroll med eksporten av strategiske varer, teknologi og tenester for militære føremål. I § 1 i loven heiter det at Kongen kan bestemme at varer og teknologi som kan ha noko å seie for andre lands utvikling, produksjon eller bruk av produkt til militær bruk eller som direkte kan tene til å utvikle eit lands militære evne, og dessutan varer og teknologi som kan nyttast til å utøve terrorhandlingar, jf. straffeloven § 131, ikkje må utførast frå Noreg utan særskilt løyve. Det kan òg setjast forbod mot at det utan særskilt løyve vert ytt tenester som nemnt over. Det kan vidare setjast vilkår for løyva. Kongen kan i tillegg setje forbod mot at personar som bur eller tilhaldsstad i Noreg, og dessutan norske verksemder, stiftingar og samanslutningar utan særskilt løyve driv handel med, formidlar eller på annan måte hjelper ved sal av våpen og militært materiell frå eit framandt land til eit anna. Tilsvarande gjeld for strategiske varer og teknologi som er nærmare angitt i eksportkontrollforskrifta, dvs. varer og teknologi som kan nyttast i masseøydeleggingsvåpen og leveringssystem for slike våpen.

Alle pliktar å gje departementet den hjelpa og dei opplysningane som trengst for å kontrollere at føresegnene i loven og eller i forskrifta gitt i medhald av ho, vert følgd. Denne vide tilgangen til innhenting av verksemds- og konkurransesensitiv informasjon og bistand i samband med handsaminga av lisenssøknadar, har motstykket sitt i dei strenge føresegnene i loven om teieplikt. Alle har teieplikt om det dei får kunnskap om etter loven jf. eksportkontrollloven § 2 fjerde ledd.

Loven inneheld straffeføresegner. Det er straffbart å utføre eller prøve å utføre varer, teknologi eller tenester utan løyve, å bryte vilkår som er sett, gje feilaktige opplysningar, munnleg eller skriftleg, om forhold som har noko å seie for tilgangen til å utføre varer, teknologi eller tenester, eller på annan måte bryt føresegner gjeve i eller i medhald av loven. Aktlause regelbrot kan straffast med bøter eller fengsel inntil to år.

I St.meld. nr. 29 (2007–2008), St.meld. nr. 42 (2008–2009), Meld. St. 21 (2009–2010) og Meld. St. 26 (2018–2019) vart det gjort grundig greie for verkeområdet for loven.

4.2 Eksportkontrollforskrifta

Forskrift om eksport av forsvarsmateriell, fleirbruksvarer, teknologi og tenester av 19. juni 2013 (eksportkontrollforskrifta) gjev reglar om den operative gjennomføringa av kontrollen, og sjølve lisensieringa. Dette omfattar alle delar av lisensieringa, medrekna høve til å setje vilkår for lisensar. I tillegg vert tilbakekalling, suspendering og endring av ein tidlegare innvilga lisens regulert, samt unntak frå lisensplikta og dessutan høve til å krevje sluttbrukarerklæring.

Varer som krev eksportlisens er skildra i to varelister som er del av eksportkontrollforskrifta. Vareliste I omfattar forsvarsrelaterte varer og teknologi, medan vareliste II skildrar fleirbruksvarer og teknologi. Listene er forhandla fram og vedtekne ved konsensus i dei internasjonale eksportkontrollregima der Noreg deltek. EU har slått saman listene frå regima. Av omsyn til brukarvenlegheit vert EUs to konsoliderte lister innarbeidd direkte i norsk regelverk.

I tillegg til varer, er det lisensplikt for teknologi og for tenesteytingar knytt til varelistene, og dessutan for tenester elles som kan tene til å utvikle eit lands militære evne. Det er òg reglar om lisensplikt for formidling av strategiske varer mellom to tredjeland.

Forskrifta gjev elles tilgang til å utløyse lisensplikt for eksport av alle varer, teknologi og tenester som ikkje står på varelistene under visse omstende. Føremålet er høve til å hindre uønska eksport. I Meld. St. 25 (2019–2020) vart det gjort grundig greie for dei fire såkalla generalklausulane som går fram av § 7 i forskrifta. Dei betyr at det kan utløysast lisensplikt når:

det vert vurdert at vara, teknologien eller tenesten er meint for bruk i samband med eit eit masseøydeleggingsvåpenprogram eller for leveringsmidlar for slike våpen;

vara, teknologien eller tenesten er for militær bruk i område der det er krig, krig truar eller til eit land der det er borgarkrig;

vara, teknologien eller tenesten er for militær bruk i eit land som er omfatta av sanksjonar, restriktive tiltak eller våpenembargo;

vara, teknologien eller tenesten vert rekna for å direkte kunne tene til å utvikle eit lands militære evne på ein måte som ikkje er samsvarande med vesentlege norske tryggleiks- og forsvarsinteresser.

Utanriksdepartementet arbeider med å innføre ei særskild lisensplikt når det gjeld kontroll med kunnskapsoverføring av strategiske teknologiar. I utgangspunktet er det lisensplikt for immateriell teknologi i dagens forskrift, men det er ønskjeleg å tydeleggjere lisensplikta for kunnskapsoverføring. Eit konkret forslag om slik kontroll vart sendt på høyring i 2022. Det er gjort nærmare greie for dette arbeidet i kapittel 7.

5 Utanriksdepartementets retningsliner for handsaming av søknadar om eksport av forsvarsmateriell, og dessutan teknologi og tenester for militære føremål

Det er viktig at forsvarsindustrien har best mogleg forståing for rammeverket for kontroll med eksport av forsvarsmateriell. Eit stabilt og tydeleg rammeverk er viktig fordi utvikling, produksjon og marknadsføring av forsvarsmateriell føreset langsiktig planlegging.

For å sikre at forsvarsverksemdene har mest mogleg føreseielegheit om høve til å få lisens, vart det i 1992 publiserte retningsliner for Utanriksdepartementets handsaming av søknadar om eksport av våpen, ammunisjon og anna militært materiell, teknologi og tenester. Retningslinene gjev forsvarsindustrien innsyn i Stortingets føresetnadar og rammevilkåra til styresmaktene, inkludert kva forvaltninga legg vekt på ved handsaming av søknadar om lisens. Retningslinene er publiserte på regjeringa.no og kjem fram som vedlegg 5 til denne meldinga.

Hovudgrunnlaget for Utanriksdepartementets vurderingar, følgjer av Regjeringas erklæring av 11. mars 1959 og Stortingets vedtak same dato. Vedtaket føreset grundige vurderingar av dei utanriks- og innanrikspolitiske forholda i vedkommande område. Hovudsynspunktet bør vere at Noreg ikkje tillét sal av våpen og ammunisjon til område der det er krig eller krig truar, eller til land der det er borgarkrig. I 1997 samla Stortinget seg om ei presisering av 1959-vedtaket. Her heiter det at Utanriksdepartementets vurdering av dei innanriks- og utanrikspolitiske forhold omfattar ei rekkje spørsmål, medrekna spørsmål knytt til demokratiske rettar og respekt for grunnleggjande menneskerettar.

I 2014 vart retningslinene reviderte. Det vart m.a. innarbeidd ei konsolidert kriterieliste som består av EUs åtte åtferdskriterium for våpeneksport og FNs våpenhandelsavtales (ATT) artikkel 6 og 7. Kriteria utdjupar nærmare dei vurderingane som følgjer av Stortingets 1959-vedtak og presisering frå 1997. Det vart gjort grundig greie for den konsoliderte kriterielista i Meld. St. 26 (2018–2019) og i Meld. St. 35 (2020–2021).

5.1 Landgruppene, varekategoriar og dokumentasjonskrav

For å sikre mest mogleg føreseielegheit og likehandsaming er systematikken til retningslinene bygd på to stolpar: landgrupper og varekategoriar. Det er definert fire landgrupper og to varekategoriar. Retningslinene gjev nærmare rettleiing for kva varekategoriar som kan tillatast eksportert til kvar einskild landsgruppe, og kva dokumentasjon som trengst ved eksport til dei ulike landsgruppene.

Retningslinene set tydelege krav til dokumentasjon om sluttbruk og sluttbrukar. Kravet til dokumentasjon for søknadar om lisens, varierer ut frå varekategori og landsgruppe mottakarlandet inngår i. Ved eksport av forsvarsmateriell som ikkje er delleveransar under styresmaktsgodkjent samarbeidsavtale, krevst alltid dokumentasjon som godtgjer sluttbruk, før lisens kan innvilgast. I kapittel 5.2 kan ein lese meir om eksport under styresmaktsgodkjente samarbeidsavtalar. Retningslinene kan òg nyttast ved eksport av fleirbruksvarer og dessutan tilhøyrande teknologi og tenester til militær sluttbruk.

Boks 5.1 Dokumentasjonskrav ved søknadar om eksport

A-materiell til landgruppe 1: Dokumentasjon som godtgjer at ein kunde er, eller opptrer på vegner av, forsvarsstyresmakta må liggje føre.

A-materiell til landgruppe 2: Stadfesta sluttbrukarerklæring frå styresmaktene med reeksportklausul.

B-materiell til landgruppe 1, 2 og 3: tilfredsstillande dokumentasjon på sluttbruk og sluttbrukar skal leggjast fram.

Figur 5.1

Figur 5.2

Lisens vil ikkje innvilgast dersom ein lisenssøknad etter ei grundig og brei vurdering vert rekna for å stri mot retningslinene. Dersom mottakarlandet vert vurdert ramma av hovudprinsippa i 1959-vedtaket ved at det er krig eller trussel om krig i området, eller at det er borgarkrig i landet, vil avslag verta gitt uavhengig av kva materiell det er tale om. I slike tilfelle vil det ikkje vere naudsynt å gjennomføre konkrete vurderingar av kriteria i den konsoliderte lista. Desse kjem først til bruk når det er avklart at 1959-vedtaket ikkje står i vegen for eksport.

Figur 5.3 Kriterium for vurdering av eksport av forsvarsmateriell

I vurderinga av kvart einskild kriterium, vert det teke utgangspunkt i om den spesifikke vara eller teknologien som er søkt eksportert i seg sjølv kan nyttast til uakseptable militære aktivitetar. Dette kan til dømes vere risiko for at utstyret kan vere meint for intern undertrykking, nytta til å krenkje grunnleggjande menneskerettar, eller nytta til å gjere seg skuldig i alvorlege brot på internasjonal humanitærrett. I slike vurderingar kan departementet trekkje på eigne landvurderingar og på informasjon frå ei rekkje kjelder, til dømes frå anerkjende organisasjonar som FN, Amnesty International, Human Rights Watch. I tillegg vert informasjon utveksla innanfor Noregs samarbeid med EU om eksportkontroll og frå dei internasjonale eksportkontrollregima nytta.

I Meld. St. 8 (2011–2012), Meld. St. 49 (2012–2013), Meld. St. 8 (2014–2015) og Meld. St. 8 (2015–2016) vart det gjort greie for arbeidet til departementet med å styrkje retningslinene. I Meld. St. 26 (2018–2019) vart det gjort grundig greie for vurderingane til departementet knytt til retningslinene, og dessutan om arbeidet med eit tydelegare regelverk. I Meld. St. 35 (2020–2021) vart arbeidet med landklareringar og handsaminga av konkrete lisenssøknadar nøye omtala.

5.2 Eksport av delar og komponentar

Noregs forsvarsindustri er høgteknologisk og famnar heile system, undersystem, delar og komponentar. Fleire norske verksemder framstiller nisjeprodukt.

Det er brei politisk semje om betydninga av å ha ein robust forsvarsindustri som mogleggjer samarbeid både om utvikling og produksjon av materiell for å sikre vår eigen, allierte og nærståande lands forsvarsevne. Regjeringa ser det som viktig å sikre at forsvarsindustrien får mest moglege føreseielege og langsiktige rammevilkår. Dette er sentralt for å kunne delta i internasjonale prosjekt om utvikling og produksjon av materiell. På denne måten vil vi bidra til eit føreseieleg materiellsamarbeid med allierte land, vareta kompetanse, utvikle ny teknologi og sikre arbeidsplassar. Omsynet til Noregs og allierte lands forsvarsevne var avgjerande i utarbeidinga av delleveransekonseptet i retningslinene i 1992. Alliert materiellsamarbeid er viktig for vår tryggleik og forsvarsevne.

Delleveransar under ein samarbeidsavtale

Kapittel 6 til retningslinene gjev rettleiing for delleveransar, og legg til rette for at verksemder kan eksportere delar og komponentar innanfor ramma av bestemde vilkår.

Med delleveranse siktar ein til leveransar av varer som ikkje har nokon sjølvstendig funksjon. Slike delar inngår som oftast i større militære system, til dømes missil, ubåtar eller kampfly.

Ei norsk verksemd kan inngå ein samarbeidsavtale med ei verksemd eller styresmakter i andre land. Avtalen må vise tydeleg kva delar og komponentar som vert omfatta av avtalen og kva for eit endeleg produkt delane skal inngå i.

Samarbeidsavtalar om leveransar av delar utan nokon sjølvstendig funksjon vil normalt godkjennast når:

Dei norske delane, delsystemet eller komponentane vert samordna med delar frå andre leveringskjelder;

Det ferdige produktet ikkje framstår som norsk.

Når desse vilkåra er oppfylte, kan ein avstå frå kravet om dokumentasjon for sluttbruk av det ferdige produktet. Dette inneber at landet som eig det ferdige produktet kan eksportere dette på grunnlag av deira nasjonale eksportkontrollreglar.

Konseptet, med at delar og komponentar utan sjølvstendig funksjon eksportert under styresmaktsgodkjente samarbeidsavtalar, gjer det mogleg for norske verksemder å delta i materiellsamarbeid med einskilde allierte land om våpensystema deira når hovudføremålet med det aktuelle våpensystemet er å sikre allierte lands forsvarsevne. Det er samstundes ein realitet at landet som produserer og eig eit slikt våpensystem kan eksportere dette våpenet til andre land i samsvar med deira nasjonale eksportkontrollsystem.

I situasjonar der det likevel dreier seg om delar med ein sjølvstendig funksjon, eller overføring av teknologi for produksjon av norsk materiell til eit anna land, vil norsk eksportkontrollregelverk gjelde.

Delleveransar utan samarbeidsavtale

Når det gjeld delleveransar som ikkje inngår i ein samarbeidsavtale godkjent av Utanriksdepartementet, og dei nemnde vilkåra ovanfor ikkje er oppfylte, skal slike leveransar handsamast som det endelege sluttproduktet. Dette betyr i praksis at delar til eit utanlandsk våpensystem der det ikkje ligg føre ein styresmaktsgodkjent samarbeidsavtale, skal handsamast etter reglane for eksport av materiell i varekategori A.

Overføring av teknologi under samarbeidsavtalar

Retningslinene gjev tydelege reglar om eksport av teknologi under ein samarbeidsavtale. Med teknologi siktar ein her til innsikt som er avgjerande for å utvikle, produsere, halde ved like eller bruke ei vare. Teknologi omfattar mellom anna produksjonsrettar og tekniske data. Søknadar om overføring av produksjonsrettar skal handsamast med sikte på å sikre at overføringa ikkje har som føremål å omgå norsk eksportregulering.

Ved eksport av teknologi som inngår i samarbeidsavtalar med verksemder eller styresmakter i andre land, skal lisens innvilgast såframt avtalen er godkjent av Utanriksdepartementet. For å kunne godkjenne ein slik samarbeidsavtale, må det godtgjerast at overføringa ikkje har som føremål å omgå norsk eksportregulering. I praksis inneber dette at det ikkje kan gjevast eksportlisens for produksjon av eit norsk våpen i utlandet, utan at det vert stilt vilkår om sluttbruk og sluttbrukar.

Ei teknologioverføring vert samstundes vurdert opp mot Stortingets 1959-vedtak og kriteria og føresegnene i retningslinene. På denne måten vil ei overføring av produksjonsteknologi frå Noreg for produksjon av eit norsk våpen i utlandet vere underlagd norsk eksportkontroll. Derimot vil norsk eksportkontroll ikkje komme til bruk dersom ei norsk verksemd kjøper opp eit utanlandsk verksemd som produserer militært materiell som er eigd av landet verksemda er etablert i. Dette vil framleis vere utanlandsk materiell, og underlagt eksportkontrollen i produksjonslandet.

5.3 Stortingets vedtak om eksport av forsvarsmateriell

Spørsmålet om kven vi skal eksportere våpen til har alltid vore oppe til debatt. Våpeneksport er integrert i dei nasjonale tryggingspolitiske interessene i eksportlandet, og dimed underlagt suvereniteten til eksportlandet. Den globale tryggingspolitiske utviklinga påverkar lands våpeneksportpolitikk. Dette viser seg tydeleg i utviklinga av Noregs politikk på dette området, basert på Stortingets vedtak og føresetnader, og dessutan utviklinga i internasjonale og regionale samarbeid Noreg deltek i. Samstundes har det gjennom dei siste åra vakse fram eit større internasjonalt samarbeid òg når det gjeld våpeneksport, både innanfor FN, EU og dei internasjonale eksportkontrollregima.

Figur 5.4 Illustrasjon over Stortingets vedtak om eksport av forsvarsmateriell

Stortingets vedtak

I 1933 erklærte Paraguay krig mot Bolivia. Noreg slutta seg året etter til Folkeforbundets våpenembargo overfor dei to landa. Samstundes valde norske styresmakter å godkjenne sal av mange artilleriskot til Bolivia. Dette vart mellom anna grunngjeve med kontraktsplikter inngått forut for Folkeforbundets våpenembargo. Noregs føresetnad for tilslutning var effektiv etterleving av embargoen, noko som ikkje vart tilfelle då ei rekkje statar heldt fram med å eksportere ammunisjon til Bolivia. Eksporten til Bolivia skapte stor debatt og i kjølvatnet av kritikken som følgde vedtok Stortinget i 1935 at:

«1. Eksport av våben og ammunisjon må kun tillates til land som ikke befinner seg i borgerkrig eller krig med mindre denne av Folkeforbundets kompetente organer er erklært for legal forsvarskrig.

2. Eksport av våben og ammunisjon må alene foregå til legale regjeringer.»[1]

I 1958 godkjente regjeringa eksport av ammunisjon og handgranatar til Cuba. Før varene kom til landet hadde Cubas tidlegare president Batista vorte styrta av Fidel Castro. Eksporten vekte stor oppsikt i Noreg, og ein fekk ein debatt om eksporten var i tråd med stortingsvedtaket av 1935.

Figur 5.5 Statsminister Einar Gerhardsen i februar 1959.

Foto: Leif Ørnelund / Oslo Museum

I debatten i Stortinget 11. mars 1959 erklærte statsminister Gerhardsen på regjeringas vegner at:

«De prinsipielle retningslinjer som kommer til uttrykk i vedtaket (av 1935), svarer til de retningslinjer Regjeringen har søkt å følge. Når det gjelder den framtidige behandlingen av slike saker, kan jeg på Regjeringens vegne erklære at den vil holde seg nøye til de prinsipielle retningslinjer som hittil vanligvis har vært fulgt ved utstedelse av eksporttillatelse for våpen og ammunisjon.

Det skal ved avgjørelsen legges vekt på dei utenrikspolitiske vurderinger, og hovedsynspunktet bør være at Norge ikke vil tillate salg av våpen og ammunisjon til områder hvor det er krig eller krig truer, eller til land hvor det er borgerkrig».[2]

Same dato vedtok Stortinget følgjande:

«Stortinget tar til etterretning den erklæring statsministeren på Regjeringens vegne har lagt fram. Stortinget vil sterkt understreke det prinsipp at eksport av våpen og ammunisjon fra Norge bare må skje etter en omhyggelig vurdering av de uten- og innenrikspolitiske forhold i vedkommende område. Denne vurdering må etter Stortingets mening være avgjørende for om eksport skal finne sted».[3]

På bakgrunn av krigen i Vietnam sette representanten Finn Gustavsen i 1967 fram forslag om å stadfeste eit forbod mot eksport av våpen og ammunisjon til land som er i krig eller borgarkrig.

I innstillinga frå utanriks- og konstitusjonskomiteen om forslaget i 1967 kjem det m.a. fram at:

«Stortingsvedtaket av 1959 tar etter komiteens oppfatning ikke sikte på å regulere forhold som står i forbindelse med vår egen forsvars- og sikkerhetspolitikk, men berører bare kommersiell våpeneksport. Utførsel og innførsel av våpen som finner sted i forbindelse med planer trukket opp i NATOs forsvarsorganisasjon og som er godtatt av Norge eller som er basert i våpenhjelpavtaler mellom Norge og noen av NATOs andre medlemsland, faller derfor utenfor de forhold som Stortingets vedtak tar sikte på å gi regler for. Derimot må det etter komiteens mening naturligvis gjelde fullt ut for annen våpenutførsel til NATO-land».[4]

Vidare slutta Stortinget seg i 1997 samrøystes til ei presisering av 1959-vedtaket. Dette gjaldt betydninga av demokratiske rettar og respekten for grunnleggjande menneskerettar i vurdering av dei utan- og innanrikspolitiske forhold i vedkommande land.

Historikken viser at det berande prinsippet må vere dei omsyna som til ei kvar tid speglar Noregs utanriks- og tryggingspolitiske interesser. Situasjonen vi står i er ein vedvarande krig i Ukraina. Vi veit ikkje kva dei langsiktige konsekvensane av Russlands folkerettsstridige invasjon vert. Vi ser at krigen har endra det tryggingspolitiske landskapet i overskodeleg framtid og påverkar norsk sikkerheitspolitikk.

Kontrollen med eksport av forsvarsmateriell skal framleis skje innanfor strenge og ansvarlege rammer. Samstundes skal regjeringa ta naudsynte politiske avgjerder når det gjeld sentrale utanriks- og tryggingspolitiske interesser.

5.4 Noregs støtte til Ukraina

Regjeringa la 2. februar 2024 fram ei eiga stortingsmelding, Meld. St. 8 (2023–2024) om Nansen-programmet, som gjev ei oversikt over både den militære og sivile støtta frå Noreg til Ukraina. Nansen-programmet for Ukraina er det største støtteprogrammet til eit land i krig i Noregs historie. Støtta er på 75 milliardar kroner i militær og sivil støtte for perioden 2023–2027. Nansen-programmet er basert på ein politisk avtale med alle parti på Stortinget. Meld. St. 8 (2023–2024) gjer greie for Nansen-programmet og Noregs støtte til Ukraina. Norsk støtte skal vere effektiv, langsiktig og målretta.

Figur 5.6 Donasjonar av M72-rakettar til Ukraina.

Foto: Torbjørn Kjosvold / Forsvaret

5.4.1 Om eksport av forsvarsmateriell til Ukraina

Følgjande gjeld for eksport til Ukraina:

Det er tillate med donasjonar av forsvarsmateriell til Ukraina.

Det er tillate med direktesal av forsvarsmateriell frå norske verksemder til ukrainske styresmakter.

Det er tillate for norske verksemder å overføre teknologi og innleie industrisamarbeid med ukrainske verksemder, såframt ukrainske styresmakter er sluttbrukar.

Det er tillate med eksport av fleirbruksvarer til sivil og militær bruk.

Det er tillate med eksport av sivile varer til militær sluttbruk.

Verneutstyr som vert teke med for eige personleg bruk i Ukraina krev ikkje lisens frå UD.

Døme på norsk støtte er stadig meir avanserte donasjonar av materiell frå eigne behaldningar og donasjonar av materiell skaffa gjennom internasjonalt samarbeid og fondsmekanismar. I tillegg kjem donasjonar av materiell skaffa direkte frå forsvarsindustrien og dessutan trening og opplæring av ukrainsk personell.

Regjeringa har elles vedteke å tillate direktesal av forsvarsmateriell frå norske verksemder til styresmaktene i Ukraina. Avgjerda tredde i kraft 1. januar 2024. Ved handsaminga av Meld. St. 8 (2023–2024) om Nansen-programmet for Ukraina, kor avgjerda er omtalt, støtta Stortinget avgjerda om å tillate direktesal av forsvarsmateriell til ukrainske styresamakter. Regjeringa tillét òg at norske verksemder overfører teknologi og innleier industrisamarbeid med ukrainske verksemder, så framt ukrainske styresmakter er sluttbrukar.

Regjeringa er oppteken av at Noreg skal gje langsiktig og effektiv våpenstøtte til Ukrainas legitime forsvarskamp, basert på ukrainske behov. Då er det viktig at ukrainske styresmakter får høve til å kjøpe det forsvarsmateriellet dei har behov for. Donasjonar åleine er ikkje lenger tilstrekkeleg. Dei praktiske skilnadene mellom Noregs militære støtte hittil og direktesal av forsvarsmateriell er samstundes avgrensa.

Det at regjeringa har opna for direktesal til Ukraina betyr ikkje at ein på generelt grunnlag vert tillét direktesal av forsvarsmateriell til land i krig. Regjeringas avgjerd gjeld for Ukraina og er grunngjeve i den heilt ekstraordinære tryggingspolitiske situasjonen vi står i, saman med forbundsfellane våre. Noreg vil halde fram med å gje betydeleg militær støtte til Ukraina i tråd med Nansen-programmet. Totalt har Noreg gjeve om lag 11 milliardar kroner i militær støtte i 2023.

Endringa inneber at norske forsvarsverksemder kan søkje Utanriksdepartementet om eksportlisens for direktesal av forsvarsmateriell til Ukraina, under føresetnad av at eksporten mellom anna møter krav til stadfesta behov og sluttbrukarkontroll.

Utanriksdepartementet samarbeider med Forsvarsdepartementet om å gjere vurderingar av alle søknadar om eksportlisens til Ukraina, etter følgjande kriterium:

Direktesal av forsvarsmateriell kan berre skje til ukrainske styresmakter.

Det må liggje føre dokumentasjon og styresmaktsforsikringar om sluttbruk og sluttbrukar, og dessutan reeksportklausul.

Transport og overlevering av forsvarsmateriell skal berre skje via sikre og etablerte logistikkruter.

Søknadar vert vurderte i tråd med norsk eksportkontrollregelverk og Noregs folkerettslege forpliktingar, herunder Våpenhandelsavtalen (Arms Trade Treaty).

6 Utanriksdepartementets oppgåver og nasjonalt samarbeid om eksportkontroll

Utanriksdepartementets oppgåver som styresmakt for den strategiske eksportkontrollen i Noreg omfattar politikkutvikling og regelverksutvikling. Norsk politikk og styresmaktsutøving må til ei kvar tid tilpassast det nasjonale, regionale og globale tryggingsbiletet. Utanriksdepartementets oppgåver inkluderer utvikling av norsk eksportkontrollpolitikk, å fremje norske interesser i eit omfattande multilateralt samarbeid, rettleiing og informasjonsverksemd overfor forsvarsindustrien, næringslivet og akademia, rapportering om eksport i den årlege meldinga til Stortinget, og handheving av eksportkontroll- og sanksjonsregelverket. Ei av hovudoppgåve er den vesentlege forvaltningsoppgåva knytt til handsaming av søknadar om eksportlisensar. Departementet er i tillegg ansvarleg for gjennomføring av folkerettsleg bindande sanksjonsregimer vedtekne i Tryggingsrådet i FN og for restriktive tiltak frå EU som Noreg har slutta seg til.

For Utanriksdepartementet medfører det samansette og dynamiske tryggingsbiletet ein auke i talet på lisenssøknadar, og vurderingane har vorte stadig meir komplekse. Organiseringa og dimensjoneringa av eksportkontrollarbeidet har måtta tilpasse seg desse utfordringane. Dette førte til at regjeringa i 2023 vedtok å etablere eit eige direktorat for å vareta den operative eksportkontrollen på ein best mogleg måte. Skipinga av Direktoratet for eksportkontroll og sanksjonar (DEKSA) er omtalt i kapittel 3 til meldinga.

Ved skipinga av DEKSA vil regjeringa sikre at eksportkontrollarbeidet er dimensjonert rett og har naudsynt kompetanse, tilstrekkelege ressursar og organisering for å kunne vareta oppgåvene på eit område med stor saksmengd og betydning for norske utanriks- og tryggingspolitiske interesser, og dessutan for næringslivet og kunnskapssektoren.

Figur 6.1 Utanriksdepartementet er ansvarleg styresmakt for eksportkontrollen i Noreg.

Foto: Ingeborg Gloppen Johnsen /Utanriksdepartementet

Utøving av forvaltningsoppgåvene, særleg lisensarbeidet, er avhengig av spesialisert og teknisk ekspertise og tilstrekkelege ressursar for å sikre at norske verksemder får lisenssøknadene sine handsama på ein trygg og tidsmessig måte. Dette handlar både om norsk omdømme som teknologileverandør og om konkurransefortrinn. Det er eit mål at søknadar og informasjonsbehov frå verksemder og akademia vert handsama effektivt og kompetent, og i tråd med Stortingets føresetnader og dei internasjonale pliktene våre. Det er avgjerande å sikre juridisk-, tryggingspolitisk-, eksportkontrollfagleg og teknisk kompetanse og dessutan solide og oppdaterte regelverk. Utanriksdepartementet samarbeider tett med partane i det nasjonale arbeidet om eksportkontroll. I kapittel 6.2. i meldinga vert det gjort nærmare greie for samarbeidet.

Ei prioritert oppgåve for Utanriksdepartementet er informasjonsverksemd overfor næringslivet og akademia. Det vert lagt stor vekt på å sikre tilgjengelegheita til departementet og nær kontakt med eksportverksemdene og kunnskapssektoren om både konkrete eksportsaker og for rettleiing om eksportkontrollregelverket. God og jamleg kontakt trengst for at departementet skal få naudsynt oversikt over norske teknologimiljø, norsk teknologiutvikling og viktige næringsinteresser. Både eit kompetent styresmaktsapparat, og ei absolutt teieplikt om konkrete saker, er avgjerande.

Figur 6.2 Statssekretær Eivind Vad Petersson på det årlege informasjonsseminaret om eksportkontroll.

Foto: Utanriksdepartementet

Riksrevisjonens undersøking av arbeidet til styresmaktene med strategisk eksportkontroll vart lagd fram i februar 2021. Utanriksdepartementet følgjer opp arbeidet med tiltak i samsvar med tilrådingane frå undersøkinga, m.a. gjennomgang av eldre landklareringar, styrkt systematikk for kvalitetssikring av lisensvilkår, full revisjon av rutinar og dessutan styrkt dokumentasjon av vurderingar i sakshandsaminga. Meld. St. 14 (2021–2022) gjer greie for bruken og vidareutvikling av søknads- og sakshandsamingssystemet E-lisens. Det vart gjort grundig greie for Utanriksdepartementets oppgåver i Meld. St. 8 (2015–2016).

6.1 Utanriksdepartementets kontroll med eksport av fleirbruksvarer

Fleirbruksvarer er varer som opphavleg er utvikla for sivil bruk, men som kan ha viktige militære bruksmåtar, til dømes i aktivitetar knytt til masseøydeleggingsvåpen og leveringsmidlar for slike våpen.

Kontrollen med eksport av fleirbruksvarer bidreg til å hindre spreiing av masseøydeleggingsvåpen og leveringsmidlar for slike våpen. Gjennom nasjonal gjennomføring av kontrollen, støttar Noreg òg opp under internasjonale ikkje-spreiingsinstrument. Somme land jobbar med å skaffe seg avansert teknologi og kunnskap gjennom fordekte metodar for å utvikle og styrkje den militære kapasiteten sin. Fleire land og regionar representerer ei utfordring når det gjeld eksport av norske fleirbruksvarer og sensitiv teknologi. Dette er òg noko EOS-tenestene skildrar i sine årlege, ugraderte trussel- og risikovurderingar.

Fleirbruksvarer er skildra i lista til eksportkontrollforskriftas vedlegg II (Liste II). Lista består av fleirbruksvarelistene som er forhandla fram i dei internasjonale eksportkontrollregima som Noreg er medlem av, og som EU har samanstilt til ei felles og brukarvennleg liste.

Innanfor eksportkontrollregima, deltek norske styresmakter i løpande forhandlingar innanfor tekniske ekspertgrupper om nye teknologiar og oppdatering av kontrolllistene. EUs fleirbrukvaresliste, og dimed den norske Liste II, vert oppdatert i tråd med endringane som er vedtekne i dei ulike regima.

Boks 6.1 Døme på fleirbruksvarer

Avanserte droner

Kjernefysisk teknologi

Radarar og laserar

Sjukdomsframkallande bakteriar og virus

Utstyr for sterk kryptering

Undervassteknologi

Innenfor eksportkontrollregima vert det utveksla informasjon om spreiingstrendar og anskaffingsforsøk, framveksande teknologiar, og dessutan relevante nasjonale avslag på lisenssøknadar. Dette er informasjon som skal takast omsyn til i lisensvurderingane til dei einskilde medlemslanda. Dersom eit land har delt informasjon om eit lisensavslag er det ein føresetnad at andre medlemsland avslår tilsvarande lisenssøknadar til den same mottakaren. «No undercut»-prinsippet skal bidra til å førebyggje leveransar til bruk i aktivitetar knytt til masseøydeleggingsvåpen, og hindre kommersiell undergraving mellom verksemder i medlemslanda.

Å kontrollere eksporten av fleirbruksvarer er eit omfattande arbeid. Handsaminga av lisenssøknadar krev samansett kompetanse og grundige risikovurderingar. Det er ikkje mogleg å gje same føreseielegheit om høve til å få lisens for fleirbruksvarer som ved eksport av forsvarsmateriell då sistnemnte baserer seg på nasjonal sikkerheitspolitikk og er underlagt nasjonalt skjønn. Handsaming av søknadar om eksport av fleirbruksvarer kan i mange tilfelle ta lengre tid enn handsaming av søknadar som gjeld forsvarsmateriell då kontrollen inneber andre risikovurderingar og behov for innhenting av informasjon.

Departementet strever etter å ha rask sakshandsaming, effektiv kommunikasjon med søkjar i prosessen, og tydeleg praksis. Legitim handel skal ikkje hindrast unødig. Dersom det vert vurdert i ein lisenssøknad at det aktuelle salet berre er for sivil sluttbruk, skal lisens innvilgast.

Kontroll med digital overvakingsteknologi står høgt på dagsorden internasjonalt. Noreg deltek aktivt i dette arbeidet. Fleire overvakingsteknologiar er allereie omfatta av kontrolllistene. I tillegg ser Noreg hen til EUs arbeid med kontroll av ikkje-listeført overvakingsutstyr i samband med vårt eige arbeid. Noreg har slutta seg til eit amerikansk initiativ om ein åtferdskodeks knytt til å styrkje kontroll med overvakingsteknologiar av omsynet til demokrati og førebyggje brot på menneskerettar. Kodeksen vart annonsert 30. mars 2023 med tilslutning av Noreg og 20 andre statar.

6.2 Det nasjonale samarbeidet om eksportkontroll

Det nasjonale samarbeidet om eksportkontroll består av eit tett operativt samarbeid mellom Utanriksdepartementet, PST, Tolletaten og Etterretningstenesta. PST er gjennom politiloven ansvarleg for å førebyggje og etterforske brot på eksportkontrollregelverket. Tolletaten er ansvarleg for vare- og dokumentkontroll ved eksport. Etterretningstenesta har gjennom etterretningstenesteloven lovpålagde oppgåver knytt til eksportkontroll og ikkje-spreiing. Saman gjev partane i det nasjonale samarbeidet viktig avgjerdsstøtte til kontrollen med eksport av forsvarsmateriell og fleirbruksvarer, både i einskildsaker og for situasjonsforståing knytt til aktørar, hendingar og spreiingstrendar.

Departementet trekkjer ved behov på ekspertise frå Forsvarets forskingsinstitutt (FFI) og Direktoratet for strålevern og atomtryggleik (DSA).

Riksrevisjonens rapport frå 2021 påpeikar at det nasjonale samarbeidet om eksportkontroll og ikkje-spreiing er godt, men at det er naudsynt å styrkje informasjonsutvekslinga mellom partane. Utanriksdepartementet held fram med å leggje stor vekt på arbeidet med å styrkje og vidareutvikle det nasjonale samarbeidet om eksportkontroll. Stort sakstilfang og kompleksitet i vurderingane som må gjennomførast understrekar behovet for eit tett samarbeid med PST, Tolletaten og Etterretningstenesta, og eit strategisk samarbeid med dei ansvarlege departementa. Etatane samarbeider med departementet om utvalde saker i Operativ eksportkontrollgruppe (OEG) der føremålet er å gje departementet avgjerdsstøtte.

Partane opplever samarbeidet som godt og effektivt, og understrekar at det er viktig at OEG har eit breitt mandat for høve til å møte komplekse informasjonsbehov og følgje utvikling på eksportkontrollfeltet, til dømes knytt til framveksande teknologiar og ei styrking av rettleiingsfunksjonar overfor næringsliv og akademia.

Det er naudsynt at alle dei involverte nasjonale aktørane prioriterer arbeidet med eksportkontroll, og at desse har tilstrekkelege ressursar og kompetanse for å kunne støtte opp om ein ansvarleg eksportkontroll og førebyggje spreiing av masseøydeleggingsvåpen, og at regelverket som regulerer arbeidet er oppdatert.

Fleire norske verksemder utviklar eller produserer strategiske varer og teknologi som er etterspurd av land det er knytt bekymring til med tanke på mogleg utvikling av masseøydeleggingsvåpen, eller til andre uønskte militære føremål. PST og Etterretningstenestas opne trusselvurderingar slår fast at norske verksemder vert utsette for fordekte anskaffingsforsøk. Det er ei viktig oppgåve for styresmaktene å bidra til auka vaktsemd blant norske verksemder. Det nasjonale samarbeidet speler ei avgjerande rolle for å sikre ei ansvarleg gjennomføring av kontrolloppgåvene, og dessutan etterleving av Noregs internasjonale forpliktingar på området. I denne samanhengen er det naudsynt at PST, Tolletaten, Etterretningstenesta, FFI og DSA deltek i relevante ekspertmøte i det internasjonale eksportkontrollsamarbeidet.

7 Kontroll av kunnskapsoverføring

Eksportkontroll omfattar kontroll med kunnskap som kan nyttast i masseøydeleggingsvåpen og leveringsmidlane deira og konvensjonelle våpen.

Tida der vi berre sende varer fysisk over grensene er forbi. No handlar det om teknologi som vert sendt og delt munnleg, digitalt, i form av teikningar eller i skrift. Eit utviklingstrekk er at fleire land vi ikkje har tryggingssamarbeid med søkjer kunnskap relevant for eigne militære system og kapasitetar frå norske teknologimiljø. Utviklinga er omtalt av både PST og Etterretningstenesta i deira årlege ugraderte trusselvurderingar. Nærståande land opplever den same utfordringa. Internasjonalt og i internasjonale forum drøftar ein korleis betre målrette og styrkje kontrollen på dette området.

Departementet har erfart eit auka medvit i universitets- og høgareutdanningssektoren knytt til eksportkontroll. Fleire universitet har teke aktive grep og etablert forsterka kontrollsystem, og dessutan rutinar for å sikre etterleving. Det å ha kontroll på strategisk teknologi, kunnskap og forsking er ein viktig del av vår forsvars- og sikkerheitspolitikk. I dette ligg det ei erkjenning av at tryggingspolitiske omsyn kan vege tyngre enn akademisk fridom i einskilde saker.

Sjølv om Noreg har eit kontrollregime for dette, har regjeringa vedteke å styrkje kontrollen, for å svare på nye utfordringar. Vi skal gjere det tydelegare når ein til dømes må søkje om ein lisens eller ikkje. Departementet meiner at det er viktig å utforme ein kontroll som liknar på den som går føre seg i likesinna land, og som dei praktiserer i møte med Noreg. Ferdigstilling av forskriftsendringane er venta tidleg 2025, og vil skje samstundes med etableringa av Direktorat for eksportkontroll og sanksjonar (DEKSA). Direktoratet skal rustast for ei saksmengd som aukar i omfang og kompleksitet, og vil ha fleire ressursar knytt til kunnskapsoverføring, noko som vil føre til auka kapasitet til rettleiing, og dessutan raskare sakshandsamingstid. Medan arbeidet med skipinga av direktoratet går føre seg, held Utanriksdepartementet fram med å vidareutvikle fagområdet, herunder sakshandsaming, rettleiing og regelverk. Utanriksdepartementet vil òg intensivere kontakten med likesinna land om korleis dei praktiserer kontroll med kunnskap.

Boks 7.1 Straffesak om kunnskapsoverføring

Borgarting lagmannsrett avsa 8. desember 2023 dom i straffesak om kunnskapsoverføring

Ein tidlegare professor ved eit norsk universitet var tiltalt for brot på eksportkontrollregelverket og sanksjonsregelverket mot Iran, i tillegg til datainnbrot.

Professoren var tiltalt for å ha ytt tenester og teknisk hjelp til fire iranske gjesteforskarar knytt til teknologi som krev eksportløyve frå Utanriksdepartementet.

Den tiltalte blei frikjend på alle tiltalepunkt. Dommen er rettskraftig.

Saksnummer: 23-040228ast-borg/02. Informasjon henta frå samandrag i av saka på Lovdata.no.

8 Sanksjonar og restriktive tiltak

Sanksjonar er eit ikkje-militært tryggingspolitisk og utanrikspolitisk verkemiddel som inneber at det vert innført økonomiske og diplomatiske restriksjonar som avgrensar handlefridommen til ein stat, ei gruppe og/eller einskildpersonar og verksemder eller andre einingar.

Tradisjonelt har sanksjonar vorte utforma som breie handelsblokadar mot eit land med tilhøyrande diplomatisk isolasjon og våpenembargo. I dag vert sanksjonar i større grad retta mot einskildpersonar eller einingar, som den styrande eliten i eit land eller andre aktørar som er direkte involverte i handlingane det vert reagert mot.

Sanksjonar kan mellom anna innebere at einskildpersonar, verksemder eller andre einingar som vert rekna ansvarlege for handlingane det vert reagerte mot, vert oppførte på ei liste over personar eller einingar underlagt økonomiske frystiltak og/eller reiserestriksjonar. Fryspliktene inneber frys av den listeførte sine midlar og eit forbod mot å stille til rådvelde eller gjere tilgjengeleg pengar eller formuesgode for vedkommande. Reiserestriksjonane inneber at den listeførte skal nektast å reise inn til og gjennom landet.

Boks 8.1 Skilnaden på eksportkontroll og sanksjonar

Sanksjonar er gjerne midlertidige, eksportkontrollen meir varig.

To ulike regelverk, men nokre fellestrekk.

Einskilde landspesifikke forskrifter viser til varelistene i eksportkontrollforskriften.

Sanksjonar og restriktive tiltak er nemnt særskild i eksportkontrollforskriften § 7 bokstav b («catch all»).

I tillegg til økonomiske frystiltak og reiserestriksjonar er dei vanlegaste sanksjonstypane i dag våpenembargoar, som m.a. forbyr sal av våpen og fleirbruksvarer, relaterte tenester, og i nokre tilfelle utstyr som kan nyttast til intern undertrykking og overvaking. Vidare vert sektorielle restriksjonar nytta, til dømes særskilde handelsforbod og transportforbod, og dessutan ulike finansielle restriksjonar.

Tryggingsrådet i FN kan med folkerettsleg bindande verknad vedta sanksjonar mot statar, personar eller einingar. I tillegg vedtek Rådet for Den europeiske unionen restriktive tiltak overfor statar, personar eller einingar. Noreg er folkerettsleg plikta til å gjennomføre Tryggingsrådets bindande vedtak, og etter ei konkret vurdering kan Noreg slutte opp om EU-tiltaka. Fleire av sanksjons- og tiltaksregima inneheld føresegner om våpenembargo.

Stortinget vedtok 8. april 2021 lov om gjennomføring av internasjonale sanksjonar. Loven erstattar to tidlegare lover, herunder lov av 7. juni 1968 nr. 4 om gjennomføring av bindande vedtak av Dei sameinte nasjonanes Sikkerhetsråd og lov av 27. april 2001 nr. 14 om iverksetjing av internasjonale, ikkje-militære tiltak i form av avbrot eller avgrensing av økonomisk eller anna samkvem med tredjetatar eller rørsler. Regjeringas fullmakt til å setje i verk sanksjonar og restriktive tiltak vart samla i den nye loven, uavhengig av om det er tale om FN-sanksjonar eller restriktive tiltak frå EU. Loven styrkjer elles rettstryggleiken gjennom innføring av ein forvaltningsrettsleg klagetilgang for dei listeførte og gjev høve til å få utnemnt advokat dersom vedkommande går til søksmål mot staten for å prøve gyldigheita av listeføringa. I tillegg vert bruksområdet utvida for sanksjonslovgjevinga til å inkludere Svalbard og Jan Mayen. Kongen kan gje forskrift om bruken av loven for dei norske bilanda.

Visse typar tiltak som er omfatta av FN-sanksjonar og/eller EU-tiltak vert gjennomførte med heimel i anna norsk lovgiving. Dette gjeld m.a. reiserestriksjonar som er gjennomførte i utlendingsregelverket, og våpenembargoar som dels er gjennomførte med heimel i eksportkontrollovgjevinga. Når det gjeld gjennomføringa av våpenembargoar vil varene, teknologien og tenestene som vert omfatta av handelsforbodet i dei fleste tilfelle stå på kontrollista til eksportkontrollforskrifta og vere lisenspliktige. Det er difor berre i einskilde av sanksjons- og tiltaksforskriftene at det er innteke uttrykkjelege føresegner om våpenembargoar.

I samband med søknadar om eksport av varer, tenester eller teknologi på varelistene til land underlagd våpenembargo vert det gjeve avslag på søknaden, med mindre det er aktuelt å gjere einskilde unntak på humanitært grunnlag, til dømes for eksport av militært verneutstyr til bruk av humanitære aktørar. Vidare følgjer det av eksportkontrollforskrifta § 7 bokstav b, jf. § 3, at det er lisensplikt for alle varer, teknologiar eller tenester til militær bruk til område som er underlagde våpenembargo vedteken av Tryggingsrådet i FN, eller som del av andre tiltaksregime Noreg har slutta seg til.

8.1 Særleg om Russland

Forskrift om restriktive tiltak rundt handlingar som undergrev eller truar Ukrainas territoriale integritet, suverenitet, sjølvstende og stabilitet tredde i kraft 15. august 2014. Som følgje av Russlands fullskalainvasjon av Ukraina 24. februar 2022 har EU innført ei rekkje nye og omfattande restriktive tiltak mot Russland. Alle dei restriktive tiltaka er gjennomførte i norsk rett, med nokre få nasjonale tilpassingar. Noreg står saman med EU og andre land for å sikre at sanksjonane treffer sterkt og effektivt, men også for å bidra til størst mogleg føreseielege forhold for næringslivet.

Eit svært stort tal personar og einingar er no listeførte, også fleire finansinstitusjonar. Når det gjeld dei andre finansielle tiltaka, er det mellom anna forbod mot handel med eller investering i finansielle instrument utferda av Russland og den russiske regjeringa eller den russiske sentralbanken, forbod mot transaksjonar med visse statseigde verksemder, og dessutan forbod mot sal av visse omsettelege verdipapir. Ei rekkje russiske bankar er utestengde frå SWIFT. Det er òg forbod mot å få innskot av ein viss storleik frå russiske statsborgarar. Det same gjeld å investere, delta eller på annan måte medverke i prosjekt som vert samfinansierte av det russiske fondet for direkteinvestering. Sal, eksport osb. av pengesetlar i norske kroner eller ein EU-medlemsstats offisielle valuta til Russland er òg forbode.

På eksportkontrollområdet vert forbodet mot eksport av forsvarsrelaterte varer oppført i Liste I til eksportkontrollforskrifta vidareført. Forbod mot eksport av fleirbruksvarer og teknologi oppført i Liste II til eksportkontrollforskrifta står ved lag. Det er elles innført ei rekkje eksportforbod i dei sektorielle tiltaka i kapittelet til forskrifta 4.

Alle norske verksemder har ei sjølvstendig plikt til å følgje regelverket. Oversikt over dei til kvar tid gjeldande restriktive tiltaka er tilgjengeleg på www.lovdata.no. Omfanget av restriksjonar for handel med Russland er no så stort at det inneber ein høg risiko. Sjå difor rettleiar for næringslivet på www.regjeringen.no med råd for aktsemdsvurderingar.

8.2 Vidareutvikling av Noreg som partnarland i EU

I samband med lanseringa av EUs tiande pakke av restriktive tiltak mot Russland vart Noreg gjeve status som partnarland innan eksportkontroll og restriktive tiltak, særleg innan fleirbruksvarer og annan sensitiv teknologi. Resten av landa med tilsvarande partnarlandsstatus er USA, Japan, Storbritannia, Sør-Korea, Australia, New Zealand og Canada. Dette styrkjer det allereie tette samarbeidet mellom Noreg og EU om eksportkontroll og restriktive tiltak. Partnarlandsstatusen er ei anerkjenning av Noregs effektive implementering av EUs restriktive tiltak mot Russland.

Partnarlandsstatusen inneber mellom anna informasjonsdeling for å hindre omgåingar av sanksjonane og styrkjer dialogen for å sikre lik etterleving av regelverket. Omgåingar av sanksjonane er straffbart, og det er ønskjeleg å styrkje arbeidet med å unngå omgåingar på tvers av EU- og partnarland. Det er som ledd i dette arbeidet opna for å listeføre juridiske personar som omgår sanksjonane. Dersom norske aktørar omgår sanksjonane, kan dei i verste fall ende opp på ei slik liste.

9 Det internasjonale samarbeidet om eksportkontroll og ikkje-spreiing

Kontroll med eksport av strategiske varer og teknologi er viktig for global tryggleik og stabilitet. Den teknologiske utviklinga og utviklinga i anskaffingsmetodar har ført til at eksportkontroll er eit effektivt verktøy for å hindre spreiing av masseøydeleggingsvåpen. Dette arbeidet er høgst relevant i den tryggingspolitiske situasjonen vi står i.

Det internasjonale arbeidet i eksportkontrollregima set hovudrammene for den nasjonale kontrollen med fleirbruksvarer. Internasjonalt samarbeid om eksport av forsvarsmateriell vert også stadig større, sjølv om alle avgjerder er underlagt nasjonalt skjønn.

Nasjonal gjennomføring av eksportkontroll bidreg til å sikre etterleving av folkerettslege avtalar på ikkje-spreiingsområdet. Sentralt står Ikkjespreiingsavtalen for kjernevåpen (NPT), Kjemivåpenkonvensjonen (CWC) og Biologivåpenkonvensjonen (BTWC). Konvensjonane vert gjennomførte i norsk rett, herunder kontroll med relevante varer og teknologiar forhandla innanfor dei internasjonale eksportkontrollregima i eksportkontrollregelverket sine varelister.

Dei internasjonale eksportkontrollregima komplementerer desse avtalane når det gjeld kontroll med varer og teknologi som kan nyttast i utvikling, produksjon og bruk av masseøydeleggingsvåpen og leveringsmidlar til slike våpen.

Eksportkontrollregima sine retningsliner og varelister vert elles nytta av Tryggingsrådet i FN i sanksjonsregima mot m.a. Iran og Nord-Korea, samt i resolusjon 1540 om ikkje-spreiing av masseøydeleggingsvåpen. EU baserer seg også på kontrollistene til regima i einskilde forordningar om restriktive tiltak, t.d. mot Russland.

9.1 Eksportkontrollregima

Multilateralt samarbeid er heilt naudsynt i arbeidet med eksportkontroll. Noreg er medlem i alle dei internasjonale regima og har gjennom mange år aktivt bidrege til arbeidet. Noreg arbeider for at regima skal vere relevante og effektive. I dagens tryggingspolitiske situasjon med stadig meir polarisering er det krevjande å oppnå konsensus innanfor det internasjonale samarbeidet.

Bakgrunnen for samarbeidet i regima er den felles politiske viljen til medlemsstatane til å hindre spreiing av masseøydeleggingsvåpen og dessutan å etablere høge standardar for kontrollen med eksport av forsvarsmateriell. Ein føresetnad for medlemskapen er at konsensusvedtaka i regima vert gjennomførte i nasjonal rett og praksis.

Regima identifiserer varer og teknologi som kan nyttast i samband med masseøydeleggingsvåpen eller leveringsmidlar for slike våpen. Dei arbeider også for å skape større semje om korleis nasjonal eksportkontroll kan kontrollere eksport av slike strategiske varer. Det går føre seg løpande forhandlingar for å sikre at kontrollistene og retningslinene til regima held tritt med teknologisk utvikling og spreiingstruslar.

I regima utvekslar medlemslanda informasjon, om til dømes aktuelle spreiingsaktivitetar og avslag på eksportlisenssøknadar. Dette er informasjon det skal takast omsyn til i det nasjonale lisensieringsarbeidet til medlemslanda. Arbeidet innanfor regima vert vareteke av fleire ekspertgrupper gjennom regelmessige møter. Dei rapporterer tilbake dei årlege plenumsmøta som igjen tek avgjerder på basert på konsensus.

Utanriksdepartementet leier arbeidet frå norsk side både i plenumsmøta til regima og i dei ulike arbeidsgruppene. For å sikre gjennomføring av regimepliktene og ein ansvarleg eksportkontroll er det viktig at alle relevante nasjonale styresmakter deltek aktivt i ekspertgruppene. I tillegg til Utanriksdepartementet, gjeld dette først og framst Politiets tryggingsteneste (PST), Tolletaten og Etterretningstenesta. I tillegg deltek representantar frå Forsvarets forskingsinstitutt og Direktoratet for strålevern og atomtryggleik på relevante ekspertmøte. Informasjonen som vert utveksla innanfor regima er sentral i handsaminga av konkrete lisenssaker, og dessutan i det førebyggjande arbeidet for å hindre spreiing av varer og teknologi til uønskte militære aktivitetar i utlandet. Dette er viktig for både Noregs og norsk næringsliv og akademias omdømme som ansvarlege partnarar internasjonalt.

Regjeringa legg vekt på at Utanriksdepartementet, PST, Tolletaten og Etterretningstenesta har kompetanse og tilstrekkelege ressursar til å vareta oppgåvene sine. Deltaking i regimearbeidet innanfor den strategiske eksportkontrollen er ein premiss for å kunne halde oppe ein effektiv eksportkontroll på nasjonalt plan. I Meld. St. 49 (2012–2013), Meld. St. 8 (2014–2015), Meld. St. 8 (2015–2016) og Meld. St. 5 (2017–2018) vart det gjort grundig greie for arbeidet innanfor dei internasjonale eksportkontrollregima.

Boks 9.1 Noreg er medlem i alle dei fire eksportkontrollregima

Australia Group (AG) som rettar seg mot å hindre spreiing av kjemiske og biologiske våpen.

Missile Technology Control Regime (MTCR) som omfattar leveringsmidlar for masseøydeleggingsvåpen.

Nuclear Suppliers Group (NSG) som gjeld kjernefysiske våpen.

Wassenaar Arrangement (WA) som omfattar konvensjonelle våpen, militære varer og sensitiv høgteknologi.

9.1.1 Australia Group (AG)

Australia-gruppa (AG) vart etablert etter initiativ frå Australia i 1985. Føremålet er å bidra til å sikre at varer, utstyr og substansar som kan nyttast i utvikling og produksjon av kjemiske og biologiske våpen vert underlagt eksportkontroll. I tillegg til varelister over utstyr, kjemikaliar, toksin og utgangsstoff er det etablert retningsliner om standardar for eksportkontroll. I 2018 publiserte AG ei særskild erklæring om den store bekymringa i gruppa for at kjemiske våpen igjen er nytta med tilvising til hendingar i Syria, Irak, Storbritannia og Malaysia. Det vart i denne samanhengen semje om å styrkje kontakten og dialogen med land som står utanfor Australia-gruppa.

9.1.2 Missile Technology Control Regime (MTCR)

Regimet vart etablert etter initiativ frå USA i 1982. Aktivitetane gjeld først og framst eksportkontroll av komplette missilsystem, herunder ballistiske missil og bererakettar for romfart og sonderakettar, samt andre ubemannende luftfarkostar. Inkludert er også kryssarmissil med ei rekkjevidde på 300 kilometer eller meir. Vidare vert komponentar kontrollerte for slike system, og dessutan andre varer som kan nyttast for produksjon av missil eller mindre luftfarkostar for spreiing av aerosolar.

Noreg hadde formannskapen i MTCR i 1992–1993 og deretter i 2014–2015. I tillegg til å leie arbeidet og det årlege plenumsmøtet, held formannskapet ein aktiv dialog med ikkje-medlemmer for å fremje MTCRs arbeid. I 2019 bidrog Noreg som nestleiar i ekspertgruppa for informasjonsutveksling i MTCR.

Noreg var i 2023 vertskap for eit teknisk ekspertmøte (TEM) og for eit teknisk informasjonsmøte for ikkje-medlemmer i Oslo.

9.1.3 Nuclear Suppliers Group (NSG)

NSG spring ut av den såkalla London-gruppa frå 1970-talet. NSG vart etablert i kjølvatnet av ei prøvesprenging utført av eit land som stod utanfor Ikkjespreiingsavtalen i 1974. For å hindre ytterlegare spreiing av kjernevåpen ønskte fleire leverandørland å etablere ein sterkare eksportkontroll enn det som direkte følgde av Ikkjespreiingsavtalens avgrensa formuleringar om eksportkontroll. NSGs arbeid omfattar to kontrollister med tilhøyrande retningsliner. Del 1 skildrar kjernefysiske varer og del 2 omfattar fleirbruksvarer, dvs. sivile varer som også kan ha viktige militære bruksområde i kjernefysiske aktivitetar. Teknologi knytt til varene på listene er også omfatta av NSG-kontroll.

9.1.4 Wassenaar Arrangement (WA)

Wassenaar-samarbeidet vart etablert i 1996 og erstatta det tidlegare Coordinating Committee on Multilateral Export Controls (CoCom), som vart etablert i 1949 for å hindre at vestleg høgteknologi og våpen vart selt til Sovjetunionen og andre kommuniststatar. CoCom vart nedlagt i 1994.

WA-samarbeidet gjeld kontroll med konvensjonelle våpen, og fleirbruksvarer og teknologi som ikkje vert kontrollerte av dei andre regima. Noreg leidde forhandlingane som førte fram til semje om det politiske basisdokumentet og etableringa av WA i 1993–1995. Noreg har sidan leidd fleire forhandlingsprosessar innanfor WA, m.a. om etablering av kontrollstandardar for formidling av våpen mellom to tredjeland. WA har eit eige sekretariat i Wien der alle møta finn stad.

WA har etablert to lister: ei for våpen og militære varer, og ei for fleirbruksvarer. Teknologi er også omfatta av listene. Det går føre seg eit omfattande teknisk arbeid for å halde listene oppdaterte. I tillegg vert meir prinsipielle og praksisspørsmål drøfta i ei eiga arbeidsgruppe. Det vert halde eit årleg ekspertmøte for lisensierings- og kontrollekspertar. Det årlege plenumsmøtet tek alle avgjerder basert på konsensus. Formannskapen roterer alfabetisk.

9.1.5 Zanggerkomiteen

Zanggerkomiteen vart etablert i 1974 for å sikre ei mest mogleg einskapleg forståing av Ikkjespreiingsavtalens (NPT) artikkel III.2 om kva som skulle vere underlagt eksportkontroll etter avtalen. Komiteen fastset kva ein siktar til med utstyr og materiale som er konstruert for utvikling av spaltbart materiale. Ansvaret er delvis overlappande med Nuclear Suppliers Group (NSG). Ikkjespreiingsavtalen føreset at eksport av slikt utstyr og materiale til ein ikkje-kjernevåpenstat, til liks med spaltbart materiale, berre kan tillatast når det spaltbare materialet er underlagt IAEA-kontroll. Utstyret og materiala er skildra i Zanggerkomiteens liste. Lista vert jamleg oppdatert. Lista vert ofte omtalt som «trigger-lista» då slike varer utløyser krav om IAEA-tryggleikskontroll.

Formannskapet vert halde på frivillig basis og utan tidsavgrensing. Danmark har leidd Zanggerkomiteen sidan 2015.

9.2 Andre internasjonale avtalar og samarbeid

9.2.1 Våpenhandelsavtalen (ATT)

FNs våpenhandelsavtale (Arms Trade Treaty – ATT) vart vedteken i FNs generalforsamling i 2013 som den første, og einaste, juridiske bindande internasjonale avtalen som regulerer handel av konvensjonelle våpen. 113 statar har per i dag ratifisert avtalen. ATT fastset minimumskrav for kontroll av lovleg handel med konvensjonelle våpen. ATT er eit sentralt verktøy for å få bukt med ulovleg og uansvarleg våpenhandel som fører til stor humanitær liding over heile verda. Avtalen pliktar statspartane til å regulere eksport, import og transitt av alle typar konvensjonelle våpen, inkludert handvåpen. Dei norske retningslinene for eksport av forsvarsmateriell er strengare og meir omfattande enn det som følgjer av ATT. ATT-pliktene er innarbeidde i retningslinene for handsaming av søknadar om eksport av forsvarsmateriell. Gjennomføring av ATT i nasjonal rett vart omtalt i Meld. St. 8 (2014–2015).

Ei sentral målsetjing for ATT er å auke openheita kring handel med konvensjonelle våpen. Statspartane er plikta til å rapportere årleg om eigen import og eksport av våpen.

Land som allereie har eit solid og velutvikla eksportkontrollsystem, herunder Noreg, har ei sentral rolle i å dele ekspertise og støtte implementering av normene i avtalen i andre land. Utveksling av erfaringar og praktisering av ATTs regelverk skjer gjennom årlege arbeidsgruppemøte der Noreg deltek. Samarbeid på tvers av nasjonale styresmakter og industriaktørar har høgt fokus i ATT dette året. Ti år etter at avtalen tredde i kraft er det framleis store ulikskapar blant statspartane når det gjeld kunnskap om og innsats for å sikre ei god implementering av avtalen. Gjennom ATTs frivillige fond for prosjektstøtte, Voluntary Trust Fund, kan land søkje om midlar for å gjennomføre nasjonale tiltak innanfor kapasitetsbygging, lov- og institusjonsutvikling og dessutan tekniske og materielle tiltak. Noreg har sidan 2018 bidrege med midlar til fondet. På denne måten bidreg Noreg til kompetansebyggjande prosjekt, andre lands implementering og vidare universalisering av avtalen. I perioden 2018–2020 var Noreg medlem i utveljingskomiteen til fondet.

Figur 9.1 Arbeidsgruppemøte i Arms Trade Treaty (ATT) 2024.

Foto: Utanriksdepartementet

9.2.2 Ikkjespreiingsavtalen

Ikkjespreiingsavtalen (NPT) er hjørnesteinen i det globale arbeidet med ikkje-spreiing. Kvart femte år vert ein tilsynskonferanse halden for avtalen. Russlands krigføring utfordrar den internasjonale ordenen, og vanskeleggjer høve for framgang og konsensus innan NPT. Russland blokkerte konsensus om eit sluttdokument i 2022, men konferansen viste at alle statspartane støttar sterkt opp om avtalen. NPT pliktar statar juridisk, og har i over 50 år bidrege til ei tryggare verd gjennom å leggje til rette for nedrusting og for å hindre spreiing av kjernevåpen. Noreg støttar aktivt opp om dei tre pilarane til avtalen: nedrusting, ikkje-spreiing, og retten til fredeleg bruk av kjernefysisk teknologi. Arbeidet med nedrusting har vore prega av polarisering. Det er avgjerande å motverke dette og hegne om NPT i ei krevjande tryggingspolitisk tid.

Noreg har teke internasjonal leiarskap på arbeidet med verifikasjon av nedrusting, både i FN og gjennom meir teknisk arbeid. Dette er eitt av få tema innan kjernefysisk nedrusting der land samarbeider konstruktivt. Prosessen bidreg til tillitsbygging i ei polarisert tid. Noreg leidde FNs ekspertgrupper om dette i 2018–2019 og i 2022–2023. Begge gruppene fekk konsensus om arbeidet sitt, og har fått overveldande støtte i FNs generalforsamling. Det er eit stort steg i riktig retning at arbeidet Noreg har leidd sidan 2007 no har ei solid forankring i FN med sterk støtte frå dei fleste av medlemslanda.

Noreg har elles teke initiativ til å utvikle ei felles forståing av kva prinsippet om irreversibilitet betyr i praksis. Irreversibilitet er, saman med verifiserbarheit og openheit, eitt av tre grunnleggjande prinsipp for nedrusting under NPT. Dette handlar om ei felles forståing av kva tillit som krevst for at ei gjennomført nedrusting av kjernevåpen ikkje kan reverserast. Til liks med verifikasjonsarbeidet meiner vi dette er eit felt der statane kan samarbeide og vi kan bringe ny giv til arbeidet med nedrusting – og ikkje minst motverke polarisering. Noreg støttar i tillegg opp om arbeidet med å redusere risikoen for bruk av kjernevåpen. Her er Noreg del av Stockholminitiativet, ei tverrregional gruppe, som fremjer tilrådingar om nedrusting til NPT. Risikoreduksjon er eit sentralt tiltak. Noreg fremjer òg faktabasert arbeid om humanitære konsekvensar av kjernevåpen, noko som er særskilt viktig i ein situasjon der Russland truar med bruk.

Vi fører vidare det fagleg-tekniske verifikasjonssamarbeidet vårt med land som Storbritannia, Sverige og USA innanfor det såkalla Quad-samarbeidet. Samstundes deltek vi i Den internasjonale partnarskapen for nedrustingsverifikasjon (IPNDV) som samlar teknisk ekspertise, relevante nukleære fagmiljø og diplomatar frå land både med og utan kjernevåpen. Innsatsen vert støtta av norske fagmiljø.

9.2.3 Haag-kodeksen mot spreiing av ballistiske missil

Haag-kodeksen (HCoC) er eit politisk bindande samarbeid som skal bidra til openheit om ballistiske missilprogram og hindre spreiing av system som kan levere masseøydeleggingsvåpen. Tilslutta land pliktar seg til å dele informasjon om nasjonale missil- og romaktivitetar og førehandsvarsle sivile oppskytingar og prøveflygingar av ballistiske missil og bererakettar. Samarbeidet bidreg til internasjonal og regional føreseielegheit og stabilitet. I ei tid der utviklinga og testinga av stadig meir avanserte og langtrekkjande ballistiske missilsystem truar internasjonal fred og tryggleik, har HCoC fått aukande anerkjenning for arbeidet og betydninga si for ikkje-spreiing. Aktivitetane ved Andøya Space inneber at Noreg er blant landa som rutinemessig førehandsvarslar oppskytingar.

HCoC vart sett i verk i november 2002 etter at 96 statar underteikna kodeksen, herunder Noreg. Totalt er no 143 land tilslutta HCoC.

Noreg hadde formannskapet i HCoC i perioden juni 2019 til juni 2020. Formannskapet bidrog til å styrkje profilen vår internasjonalt som ein truverdig og konsistent partnar i det internasjonale ikkje-spreiingsarbeidet, så vel som å fremje innsatsen vår på andre arenaer innan eksportkontroll og ikkje-spreiing. Noreg lukkast, som første formannskap på fleire år, med å få med tre nye land i samarbeidet; Ekvatorial-Guinea, Saint Vincent og Grenadinane og Somalia. Dei slutta seg til i januar og februar 2020.

9.2.4 Initiativet for spreiingstryggleik

Proliferation Security Initiative (PSI) inneber ein internasjonal innsats for å stanse handel med og transport av masseøydeleggingsvåpen og relatert teknologi og kunnskap. PSI fungerer som eit supplement til etablerte regime for eksportkontroll og ikkje-spreiingplikter.

113 statar har slutta seg til PSIs prinsipp for å hindre spreiing. Noreg er med i kjernegruppa for operative ekspertar som består av 20 land. USA varetek sekretariatsfunksjonen i PSI. På norsk side vert arbeidet leidd av Utanriksdepartementet. Arbeidet vert gjennomført med deltaking frå ei rekkje departement og underliggjande etatar, herunder Justis- og beredskapsdepartementet, Nærings- og fiskeridepartementet, Etterretningstenesta, PST og Tolletaten.

Noreg deltok då Sør-Korea i mai 2023 var vert for PSIs høgnivåmøte, der det vart markert at initiativet fyller 20 år.

9.2.5 Samarbeidet med EU

Noreg har eit nært samarbeid med EU om eksportkontroll og ikkje-spreiing generelt, og har som målsetjing å gjennomføre EUs standardar i det norske regelverket. Det er nær og hyppig kontakt på eksportkontrollfeltet for å sikre størst mogleg grad av harmonisering. Dette bidreg til føreseielegheit og størst mogleg grad av likehandsaming av aktørar som vert ramma av eksportkontroll.

I 2003 inngjekk Noreg eit samarbeid med EUs utanriksteneste om eksportkontroll for forsvarsmateriell. Sidan 2013 har det vore eit uformelt samarbeid med EU-kommisjonen om eksport av fleirbruksvarer. Samarbeidet vart formalisert i 2017. Diskusjonane om harmonisering av regelverk og praktisering vart vidareførte.

Samarbeidet inneber m.a. at Noreg, som einaste ikkje-medlemsland, utvekslar avslag på søknadar om eksport av forsvarsmateriell og fleirbruksvarer i databasar EU har etablert. Landa kan konsultere kvarande nærmare om eit konkret avslag, noko som er viktig i Utanriksdepartementets lisensieringsarbeid. Utgangspunktet er at dersom det ligg føre eit avslag frå eit EU-land i ei identisk sak, vil den norske søknaden verta avslått («no undercut»).

Basert på det etablerte samarbeidet vert årlege politiske konsultasjonar haldne med EUs utanriksteneste og EU-kommisjonen om spørsmål knytt til eksportkontroll i eit vidare perspektiv, herunder årleg rapportering, destinasjonsland av bekymring, ATT, eksportkontrollregimenene, og dessutan politikkutvikling. Utanriksdepartementet og norsk forsvarsindustri vert invitert til EU-kommisjonens årlege Export Control Forum. Noreg har også stilt ekspertar til rådvelde for EUs utoverretta dialogprogram overfor tredjeland.

Noreg vart i samband med EUs tiande pakke av restriktive tiltak mot Russland gjeve status som partnarland innan eksportkontroll og sanksjonar. Dette er omtala i kapittel 8.2.

Figur 9.2 Medlemskapar i eksportkontrollregima

10 Eksporten av forsvarsmateriell i 2023

Dette kapittelet gjev ei oversikt over eksporten av forsvarsmateriell og fleirbruksvarer til militær sluttbruk frå norske verksemder i 2023. Oversikta viser den reelle eksporten av varer, teknologi og tenester som krev lisens etter Utanriksdepartementets varelister. Oversiktene inneheld ikkje opplysningar om mellombels utførsel av varer for demonstrasjon i utlandet, eller varer som vert returnerte til Noreg etter å ha vore mellombels utførte i samband med ein reparasjon.

Tala som vert lakt til grunn i denne meldinga speglar norske verksemder sine innrapporteringar til Utanriksdepartementet. Verksemdene rapporterer eksport i samsvar med innvilga eksportlisensar. Verdien av eksport av forsvarsmateriell vil variere frå år til år. Leveransar under ein kontrakt kan gå føre seg i fleire trinn, og leveransetid kan verta annleis enn planlagt. Valutasvingingar, inflasjon og prisvekst kan òg gjere seg gjeldande. Tala reflekterer i stor grad naturlege variasjonar i leveransane. Dette vert rekna som eit normalt eksportmønster.

Formatet følgjer det same som meldingane i dei føregåande åra. Alle tal kjem fram i NOK. Eksporten er framstilt i følgjande tabellar, figurar og oversikter:

Tabell 10.1 Eksport av forsvarsmateriell og fleirbruksvarer til militær sluttbruk (2019–2023)

Tabell 10.2 Eksport av A- og B-materiell fordelt på varekategoriane i Liste I

Tabell 10.3 Fordeling av eksport av A- og B-materiell på land (2020–2023)

Tabell 10.4 Eksport av forsvarsmateriell fordelt på land og varekategoriar i Liste I

Tabell 10.5 Eksport av forsvarsmateriell til allierte for vidare donasjon til Ukraina

Tabell 10.6 Tenester for utanlandske oppdragsgjevarar knytt til Liste I

Tabell 10.7 Reparasjonar utført i Noreg for utanlandske oppdragsgjevarar knytt til Liste I

Tabell 10.8 Eksport av handvåpen

Tabell 10.9 Eksport av fleirbruksvarer på Liste II til militær sluttbruk

Tabell 10.10 Eksport av verneutstyr for humanitære føremål

Tabell 10.11 Oversikt over handsama saker 2020–2023

Figur 10.1 Utviklinga av eksport av forsvarsmateriell 2014–2023

Figur 10.2 Eksport av A- og B-materiell fordelt på regionar

Figur 10.3 Eksport av A- og B-materiell fordelt på varekategoriane i Liste I

Oversikt 1 Forsvarets utførsel av eige materiell for etterforsyning, reparasjon, retur og eigne styrkjer

Oversikt 2 Utførselen frå politiet av eige materiell ved bruk i utlandet

Oversikt 3 Verksemder som har rapportert om eksport

Meldinga gjev informasjon om utførsel av sivile handvåpen frå Noreg, og dessutan om Forsvarets bruk av eige materiell i utlandet. Noreg eksporterer ikkje militære handvåpen, og utførselen som er reflektert i tabell 10.8 gjeld i all hovudsak antikke våpen til samlarar, og jakt- og konkurransevåpen.

Eksportkontrollforskrifta § 8 h) pålegg Politidirektoratet å rapportere utførslane sine av forsvarsrelaterte varer til Utanriksdepartementet.

Informasjon om avslag på søknader om eksportlisens kjem fram av kapittelet. I 2023 vart 6 søknader om eksportlisens for forsvarsmateriell og fleirbruksvarer til militær bruk avslått. Avslaga som inngår i oversikta er departementsvedtaket om avslag på lisenssøknadar. Desse har vore gjenstand for grundig og individuell sakshandsaming basert på det norske eksportkontrollregelverket. Gjennom å dele informasjon om avslag bidreg Noreg til å fremje ein høg internasjonal standard når det gjeld openheit om eksport av forsvarsmateriell.

Det er likevel viktig å vere klar over at avslaga berre viser ein del av det faktiske biletet, då dialogen mellom verksemdene og Utanriksdepartementet om høve for å få løyve til eksport inneber at verksemder sjeldan søkjer om, eller rettar førespurnader om høve for, eksportlisens til land der løyve ikkje kan reknast å verta innvilga. I fleire tilfelle avslår verksemder på eige initiativ førespurnader frå land om eksport av forsvarsmateriell der verksemda sjølv har kunnskap om at løyve ikkje kan reknast med å verta innvilga.

Kapittelet gjev elles informasjon om utførsel av fleirbruksvarer til militær sluttbruk, og om utførsel av verneutstyr for bruk i humanitær minerydding.

Kapittelet gjev også ei oversikt over kva verksemder som har rapportert om eksport av forsvarsmateriell eller fleirbruksvarer til militær sluttbruk. Totalt rapporterte 118 verksemder om eksport av varer, teknologi og tenester i 2023.

10.1 Hovudtrekka ved eksporten i 2023

I 2023 eksporterte norske verksemder forsvarsmateriell og fleirbruksvarer for militær sluttbruk, teknologi, tenester osb. for om lag 12 milliardar kroner, mot nær 8,9 milliardar i 2022. Dette utgjorde ein auke på ca. 35 %.

Av dette utgjorde forsvarsmateriell litt over 10 milliardar kroner. Eksport av A-materiell (i hovudsak våpen og ammunisjon) utgjorde nær 8,6 milliardar kroner, og B-materiell (anna militært materiell) om lag 1,5 milliardar kroner.

Samanlikna med eksporten i 2022 var det ein auke i verdien av den samla eksporten av forsvarsmateriell (A- og B-materiell) på ca. 38 % i 2023.

Verdien av eksport av fleirbruksvarer til militær sluttbruk var på om lag 398 millionar kroner, ein nedgang på ca. 12 % frå 2022 til 2023.

Eksporten av forsvarsrelaterte tenesteytingar, gjennomføring av reparasjonar, teknologioverføring og formidling utgjorde i 2023 om lag 1,5 milliardar kroner. Dette er ein auke på 36 % samanlikna med 2022.

Dei største aukane i eksport i 2023 var til Ungarn med ein auke på ca. 1,2 milliardar, Tyskland med ein auke på ca. 570 millionar, Romania med ein auke på ca. 550 millionar, og til Storbritannia med ein auke på ca. 520 millionar. Den største nedgangen i 2023 var i eksporten til Qatar med ein nedgang på ca. 1,1 milliard, men eksportverdien var likevel nærmare 1,2 milliardar kroner. Vidare var dei største nedgangane i eksport til Australia med ein nedgang på ca. 290 millionar, Belgia med ein nedgang på ca. 230 millionar, og til Malaysia med ein nedgang på ca. 53 millionar.

Hovudvekta av eksporten går framleis til Nato-land. Medlemslanda i NATO og europeiske land fekk ca. 84 % av eksporten av A-materiell, og 91 % av B-materiell som vart eksportert frå Noreg i 2023. USA var den største mottakaren av norsk eksport i 2023, med ein samla verdi på om lag 2,1 milliardar.

Norske verksemder eksporterte forsvarsmateriell for ca. 210 millionar til allierte land for vidare donasjon til Ukraina.

Sidan den første årlege meldinga til Stortinget vart lagt fram i 1997 om eksporten i 1996, har talet på verksemder som eksporterer forsvarsmateriell auka. I 1996 eksporterte 33 verksemder forsvarsmateriell frå Noreg, og den samla verdien av eksport av forsvarsmateriell og tenester var ca. 1 milliard. I 2023 var talet 118 verksemder, ein oppgang frå 90 verksemder i 2022.

10.2 Utviklinga av eksport av forsvarsmateriell 2014–2023

Figur 10.1 viser utviklinga i eksporten av A- og B-materiell, og dessutan utførte tenester og reparasjonar for utanlandske oppdragsgjevarar knytt til varer på Liste I.

10.3 Eksport av forsvarsmateriell og fleirbruksvarer til militær sluttbruk (2019–2023)

Tabell 10.1 viser verdien av eksporten av forsvarsmateriell og fleirbruksvarer til militær sluttbruk og dessutan forsvarsrelaterte tenesteytingar, reparasjonar, teknologioverføring og formidling i perioden 2019 til 2023.

Figur 10.1 Utviklinga av eksport av forsvarsmateriell 2014–2023 i 1000 NOK

Tabell 10.1 Eksport av forsvarsmateriell og fleirbruksvarer til militær sluttbruk (2019–2023) i 1 000 NOK

2019

2020

2021

2022

2023

Endring 2022–2023

Sal

A-materiell

3 326 726

4 954 104

4 746 222

6 480 026

8 555 142

32,02 %

Sal

B-materiell

1 232 957

1 240 440

1 233 296

793 276

1 470 427

85,36 %

Sal

Sum (A-materiell + B-materiell)

4 559 683

6 194 544

5 979 518

7 273 302

10 025 569

37,84 %

Sal

Fleirbruksvarer til militær sluttbruk

378 681

459 325

347 106

453 532

397 862

-12,27 %

Sum eksport av varer

4 938 364

6 653 869

6 326 624

7 726 834

10 423 431

34,90 %

Teknologi

740 613

736 879

-0,50 %

Tenester

297 862

313 995

5,42 %

Retur til utlandet etter reparasjonar i Noreg

73 508

457 266

522,06 %

Formidling av forsvarsmateriell

10 093

13 924

37,96 %

Sum

744 839

1 137 373

1 647 013

1 122 076

1 522 064

35,65 %

Totalsum

5 683 203

7 791 242

7 973 637

8 848 910

11 945 495

34,99 %

10.4 Eksport av A- og B-materiell fordelt på regionar

Figur 10.2 viser korleis fordelinga av den totale eksporten av A- og B-materiell fordeler seg på regionale grupper av mottakarar. Som det kjem fram, var NATO-landa dei største mottakarane av A-materiell i 2023. Sverige og Finland er etter innmelding i NATO inkludert i statistikken for NATO. Kategorien «Øvrige Europa» inkluderer eksport til allierte land for vidare donasjon til Ukraina.

Figur 10.2 Eksport av A- og B-materiell i 2023 fordelt på regionar

10.5 Eksport fordelt på varekategoriar

Figur 10.3 og tabell 10.2 viser korleis eksporten av forsvarsmateriell i 2023 fordeler seg på varekategoriane i Liste I. For meir informasjon om desse kategoriane i varelista, sjå vedlegg 1 i meldinga.

Figur 10.3 Eksport av A- og B-materiell i 2023 fordelt på varekategoriane i Liste I, jf. Tabell 10.2

Tabell 10.2 Eksport av A- og B-materiell fordelt på varekategoriane i Liste I i prosent og heile kroner

A-materiell

B-materiell

A-materiell

B-materiell

ML1

1,74 %

5,36 %

kr

149 141 945

kr

78 797 576

ML2

8,15 %

0,02 %

kr

697 072 768

kr

282 800

ML3

7,40 %

0,00 %

kr

632 685 588

kr

-

ML4

28,97 %

0,00 %

kr

2 478 564 063

kr

-

ML5

25,60 %

9,82 %

kr

2 189 810 733

kr

144 355 883

ML6

1,37 %

1,08 %

kr

117 034 888

kr

15 920 049

ML7

0,00 %

0,00 %

kr

-

kr

-

ML8

7,37 %

0,00 %

kr

630 870 942

kr

-

ML9

0,00 %

0,59 %

kr

190 000

kr

8 625 842

ML10

15,92 %

2,57 %

kr

1 361 855 143

kr

37 858 953

ML11

2,28 %

35,22 %

kr

194 714 968

kr

517 874 192

ML12

0,00 %

0,00 %

kr

-

kr

-

ML13

0,00 %

2,32 %

kr

-

kr

34 074 351

ML14

0,32 %

11,07 %

kr

27 300 672

kr

162 704 196

ML15

0,00 %

18,72 %

kr

52 755

kr

275 293 813

ML16

0,00 %

0,00 %

kr

-

kr

-

ML17

0,01 %

0,00 %

kr

436 062

kr

45 000

ML18

0,01 %

2,37 %

kr

1 131 340

kr

34 882 694

ML19

0,00 %

0,00 %

kr

-

kr

-

ML20

0,00 %

0,00 %

kr

-

kr

-

ML21

0,16 %

8,54 %

kr

13 267 205

kr

125 583 353

ML22

0,71 %

2,32 %

kr

61 012 440

kr

34 128 502

kr

8 555 141 512

kr

1 470 427 204

10.6 Fordeling av eksport av forsvarsmateriell på land 2020–2023

Tabell 10.3 viser korleis verdien av eksporten av forsvarsmateriell fordeler seg på mottakarland i perioden 2020 til 2023.

Tabell 10.3 Fordeling av eksport av A- og B-materiell på land (2020–2023) i 1 000 NOK

2020

2021

2022

2023

A-materiell

B-materiell

Totalt (A + B)

A-materiell

B-materiell

Totalt (A + B)

A-materiell

B-materiell

Totalt (A + B)

A-materiell

B-materiell

Totalt (A + B)

Endring 2023–2022

Albania

0

0

0

0

0

0

0

1 938

1 938

0

2 495

2 495

557

Argentina

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5 484

5 484

5 484

Austerrike

16 650

32 416

49 066

10 576

14 333

24 909

13 712

2 644

16 356

11 811

8 359

20 170

3 814

Australia

8 673

28 258

36 931

73 696

51 197

124 893

367 018

17 766

384 784

38 841

56 818

95 659

-289 125

Belgia

52 833

39 049

91 882

55 828

60 220

116 048

245 534

24 210

269 744

17 306

18 662

35 968

-233 776

Bosnia & Hercegovina

819

0

819

828

0

828

0

0

0

0

0

0

0

Brasil

0

0

0

730

1 600

2 330

0

0

0

912

7 238

8 150

8 150

Bulgaria

968

3 850

4 818

324

0

324

1 071

0

1 071

874

991

1 865

794

Canada

59 739

881

60 620

35 473

7 464

42 937

42 409

1 843

44 252

172 405

6 330

178 735

134 483

Chile

0

337

337

0

381

381

3 990

179

4 169

45 848

205

46 053

41 884

Danmark

36 700

7 878

44 578

31 673

4 787

36 460

3 157

4 639

7 796

149 614

40 615

190 229

182 433

Dei sameinte arabiske emirata

0

9 287

9 287

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Estland

170

5 516

5 686

1 296

8 811

10 107

2 071

32 952

35 023

9 723

54 796

64 519

29 496

Finland

121 685

2 672

124 357

73 737

4 107

77 844

161 165

21 362

182 527

170 726

9 006

179 732

-2 795

Frankrike

73 952

95 444

169 396

136 606

77 409

214 015

51 989

66 393

118 382

120 070

44 877

164 947

46 565

Færøyane

1 167

0

1 167

665

0

665

1

0

1

78

0

78

77

Grønland

450

0

450

351

0

351

626

0

626

219

0

219

-407

Hellas

0

6 492

6 492

330

8 210

8 540

3 186

11 828

15 014

0

339

339

-14 675

India

0

2 283

2 283

0

42 554

42 554

2 148

24 708

26 856

0

39 723

39 723

12 867

Indonesia

508 636

33 604

542 240

22 923

37 894

60 817

225

8 901

9 126

1 733

5 304

7 037

-2 089

Irak²

0

0

0

0

399

399

0

268

268

0

0

0

-268

Irland

56 739

15

56 754

1 767

0

1 767

15 642

0

15 642

8 424

0

8 424

-7 218

Island

845

0

845

787

196

983

534

0

534

537

2 061

2 598

2 064

Italia

35 678

7 885

43 563

25 584

13 266

38 850

30 183

18 985

49 168

69 969

14 461

84 430

35 262

Japan

4 486

5 000

9 486

287

4 836

5 123

3 758

0

3 758

4 318

0

4 318

560

Jordan

0

1 062

1 062

0

0

0

0

1 026

1 026

0

0

0

-1 026

Kroatia

964

462

1 426

3 288

796

4 084

4 281

330

4 611

15 185

11 865

27 050

22 439

Latvia

985

10 868

11 853

1 421

28 493

29 914

1 850

13 055

14 905

3 499

7 092

10 591

-4 314

Libya²

0

26

26

26

Litauen

847 386

8 274

855 660

186 567

10 096

196 663

3 353

11 043

14 396

210 956

19 899

230 855

216 459

Luxembourg¹

327

16 373

16 700

704

72

776

52 027

15 400

67 427

33 806

49 189

82 995

15 568

Malaysia

182

0

182

128 686

718

129 404

53 261

956

54 217

0

1 002

1 002

-53 215

Mexico

0

0

0

0

10 000

10 000

0

0

0

0

0

0

0

Monaco

0

170

170

0

0

0

0

708

708

0

0

0

-708

NATO

0

0

0

0

0

0

44

0

44

3 050

5 377

8 427

8 383

Nederland

292 127

15 490

307 617

303 106

1 305

304 411

274 363

35 024

309 387

465 696

38 872

504 568

195 181

New Zealand

1 789

2 509

4 298

8 297

0

8 297

3 932

0

3 932

547

121

668

-3 264

Ny-Caledonia

0

0

0

399

0

399

81

0

81

114

0

114

33

Oman

591

0

591

11

0

11

0

0

0

18 657

0

18 657

18 657

Peru

0

4

4

16

0

16

0

0

0

76

1 472

1 548

1 548

Polen

44 608

68 048

112 656

88 540

20 041

108 581

96 088

13 856

109 944

253 795

38 385

292 180

182 236

Portugal

948

1 030

1 978

505

348

853

2 392

0

2 392

5 149

2 023

7 172

4 780

Qatar

7 283

7 060

14 343

812 513

112 003

924 516

2 311 124

10

2 311 134

1 207 813

0

1 207 813

-1 103 321

Romania

49

22

71

3

13 486

13 489

27

4 882

4 909

546 496

4 531

551 027

546 118

Singapore

126 899

0

126 899

0

0

0

14 785

0

14 785

0

1 215

1 215

-13 570

Slovakia

12

279

291

84

1 110

1 194

91

0

91

364

0

364

273

Slovenia

707

4 005

4 712

1 415

2 993

4 408

1 292

28

1 320

2 171

10 560

12 731

11 411

Spania

19 465

7 610

27 075

10 834

21 310

32 144

25 484

15 247

40 731

57 270

12 072

69 342

28 611

Storbritannia

159 739

30 211

189 950

166 415

82 504

248 919

93 171

106 469

199 640

526 994

192 226

719 220

519 580

Sveits

74 675

16 450

91 125

91 979

7 189

99 168

82 351

1 056

83 407

190 725

2 588

193 313

109 906

Sverige

109 787

81 566

191 353

86 734

61 460

148 194

257 955

57 692

315 647

283 488

147 276

430 764

115 117

Syria²

0

28

28

0

0

0

-28

Sør-Afrika

24 255

0

24 255

21 985

0

21 985

21 134

0

21 134

7 861

1 500

9 361

-11 773

Sør-Korea

7 657

61 418

69 075

13 793

28 078

41 871

0

792

792

35 875

8 894

44 769

43 977

Thailand

21 116

0

21 116

32 944

760

33 704

0

968

968

0

0

0

-968

Tsjekkia

22 658

16 329

38 987

27 910

10 502

38 412

9 515

8 736

18 251

19 275

20 103

39 378

21 127

Tyrkia

650

0

650

26

0

26

0

0

0

0

0

0

0

Tyskland

208 732

45 747

254 479

215 859

44 690

260 549

266 252

25 591

291 843

792 155

68 608

860 763

568 920

Ukraina

0

0

0

0

0

0

0

0

0

190 733

19 483

210 216

210 216

Ungarn

127

4 242

4 369

207

8 836

9 043

2 559

8 231

10 790

1 036 123

168 788

1 204 911

1 194 121

USA

2 000 196

558 348

2 558 544

2 068 520

428 842

2 497 362

1 954 195

233 532

2 187 727

1 823 861

318 509

2 142 370

-45 357

Vietnam

0

1 996

1 996

0

0

0

0

0

0

0

987

987

987

4 954 104

1 240 440

6 194 544

4 746 222

1 233 296

5 979 518

6 480 026

793 276

7 273 302

8 555 142

1 470 427

10 025 569

2 752 267

¹ Omfattar utførsel til NATO

² Gjeld eksport av skotsikre hjelmar til mineryddarar.

10.7 Eksport av forsvarsmateriell fordelt på land og varekategoriar

Tabell 10.4 gjev ei detaljert oversikt over kva land som har fått forsvarsmateriell frå norske verksemder i 2023. Tabellen skildrar kva varekategoriar som er eksporterte, medrekna tilhøyrande delar og komponentar. Ei fullstendig oversikt over dei ulike varekategoriane og deira innhald finn du som vedlegg til eksportkontrollforskrifta på lovdata.no.

Tabell 10.4 Eksport av forsvarsmateriell fordelt på land og varekategoriar i Liste I i 1 000 NOK

Land

Posisjon i varelista

Karakteristikk

A-materiell

B-materiell

Sum

Total (A+B)

Albania

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

2 495

2 495

2 495

Argentina

ML10

Luftfartøy tilhøyrande utstyr, delar og komponentar

0

5 484

5 484

5 484

Austerrike

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

11 811

8 235

20 046

ML6

Køyretøy og komponentar

0

124

124

20 170

Australia

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

589

0

589

ML2

Glattbora våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm og dessutan tilhøyrande komponentar

46

0

46

ML4

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

8 329

0

8 329

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

16 869

0

16 869

ML11

Anna elektronisk utstyr

99

54 369

54 468

ML21

Programvare

12 909

15 358

95 659

Belgia

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

459

459

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

11 432

0

11 432

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

1 134

0

1 134

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

18 427

18 427

ML14

Militært treningsutstyr

4 281

0

4 281

ML21

Programvare

0

235

235

35 968

Brasil

ML8

Energetiske materiale

912

0

912

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

7 238

7 238

8 150

Bulgaria

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

874

0

874

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

991

991

1 865

Canada

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

482

0

482

ML2

Glattbora våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm og dessutan tilhøyrande komponentar

9

0

9

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

4 274

0

4 274

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

134 175

0

134 175

ML8

Energetiske materiale

33 465

0

33 465

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

1 302

1 302

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

365

365

ML21

Programvare

0

4 663

4 663

ML22

Teknologi

0

1

1

178 736

Chile

ML2

Glattbora våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm og dessutan tilhøyrande komponentar

45 848

0

45 848

ML13

Ballistisk vern

0

205

205

46 053

Danmark

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

2 230

11 332

13 562

ML2

Glattbora våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm og dessutan tilhøyrande komponentar

94 887

283

95 170

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

47 046

0

47 046

ML8

Energetiske materiale

5 451

0

5 451

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

21 646

21 646

ML14

Militært treningsutstyr

0

1 861

1 861

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

4 619

4 619

ML21

Programvare

0

874

874

190 229

Estland

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

1 075

0

1 075

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

8 649

0

8 649

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

50 698

50 698

ML21

Programvare

0

4 098

4 098

64 520

Finland

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

4 731

115

4 846

ML2

Glattbora våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm og dessutan tilhøyrande komponentar

53 927

0

53 927

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

16 716

0

16 716

ML4

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

1 500

0

1 500

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

37 523

0

37 523

ML8

Energetiske materiale

51 176

0

51 176

ML11

Anna elektronisk utstyr

5 152

5 075

10 227

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

71

71

ML21

Programvare

0

3 705

3 705

ML22

Teknologi

0

40

40

179 731

Frankrike

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

13 733

1 223

14 956

ML2

Glattbora våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm og dessutan tilhøyrande komponentar

20 026

0

20 026

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

6 582

0

6 582

ML4

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

60 360

0

60 360

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

12 473

0

12 473

ML8

Energetiske materiale

6 896

0

6 896

ML10

Luftfartøy tilhøyrande utstyr, delar og komponentar

0

17 911

17 911

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

8 657

8 657

ML14

Militært treningsutstyr

0

77

77

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

6 166

6 166

ML18

Produksjonsutstyr

0

1 836

1 836

ML21

Programvare

0

9 007

9 007

164 947

Færøyane

ML8

Energetiske materiale

78

0

78

78

Grønland

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

219

0

219

219

Hellas

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

0

339

339

339

India

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

32 044

32 044

ML21

Programvare

0

7 679

7 679

39 723

Indonesia

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

325

0

325

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

1 105

1 105

ML13

Ballistisk vern

0

4 199

4 199

ML22

Teknologi

1 408

0

1 408

7 037

Irland

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

339

0

339

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

8 084

0

8 084

8 423

Island

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

417

0

417

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

121

0

121

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

917

917

ML21

Programvare

0

1 144

1 144

2 599

Italia

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

211

0

211

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

39 058

0

39 058

ML8

Energetiske materiale

30 341

0

30 341

ML10

Luftfartøy tilhøyrande utstyr, delar og komponentar

0

5 861

5 861

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

575

575

ML14

Militært treningsutstyr

359

87

446

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

3 277

3 277

ML21

Programvare

0

3 715

3 715

ML22

Teknologi

0

947

947

84 431

Japan

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

213

0

213

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

4 105

0

4 105

4 318

Kroatia

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

14 537

0

14 537

ML8

Energetiske materiale

648

0

648

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

10 258

10 258

ML21

Programvare

0

1 607

1 607

27 050

Latvia

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

1 900

3 041

4 941

ML2

Glattbora våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm og dessutan tilhøyrande komponentar

1 033

0

1 033

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

566

0

566

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

3 190

3 190

ML21

Programvare

0

861

861

10 591

Libya¹

ML13

Ballistisk vern

0

26

26

26

Litauen

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

690

0

690

ML2

Glattbora våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm og dessutan tilhøyrande komponentar

105 308

0

105 308

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

104 958

0

104 958

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

19 009

19 009

ML21

Programvare

0

890

890

230 855

Luxembourg

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

503

0

503

ML4

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

19 310

0

19 310

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

12 332

0

12 332

ML11

Anna elektronisk utstyr

1 661

41 671

43 332

ML21

Programvare

0

2 141

2 141

ML22

Teknologi

0

5 377

5 377

82 995

Malaysia

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

0

85

85

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

0

917

917

1 002

NATO

ML4

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

2 844

0

2 844

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

72

0

72

ML11

Anna elektronisk utstyr

134

0

134

ML21

Programvare

0

5 377

5 377

8 427

Nederland

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

519

23 398

23 917

ML2

Glattbora våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm og dessutan tilhøyrande komponentar

142 918

0

142 918

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

31 665

0

31 665

ML4

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

1

0

1

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

5 338

0

5 338

ML6

Køyretøy og komponentar

193

0

193

ML10

Luftfartøy tilhøyrande utstyr, delar og komponentar

281 286

0

281 286

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

2 766

2 766

ML14

Militært treningsutstyr

3 722

0

3 722

ML15

Bilet-/videoutstyr

53

0

53

ML18

Produksjonsutstyr

0

58

58

ML21

Programvare

0

12 651

12 651

504 568

New Zealand

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

512

121

633

ML2

Glattbora våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm og dessutan tilhøyrande komponentar

35

0

35

668

Ny-Caledonia

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

114

0

114

114

Oman

ML4

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

5 606

0

5 606

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

11 787

0

11 787

ML11

Anna elektronisk utstyr

1 264

0

1 264

18 657

Peru

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

76

0

76

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

1 225

1 225

ML22

Teknologi

0

247

247

1 548

Polen

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

3 706

0

3 706

ML2

Glattbora våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm og dessutan tilhøyrande komponentar

218 086

0

218 086

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

23 214

0

23 214

ML4

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

5 010

0

5 010

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

0

374

374

ML8

Energetiske materiale

3 774

0

3 774

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

34 066

34 066

ML13

Ballistisk vern

0

3 330

3 330

ML17

Diverse utstyr og materiale

4

0

4

ML21

Programvare

0

614

614

292 178

Portugal

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

1 054

0

1 054

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

3 830

0

3 830

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

2 023

2 023

7 172

Qatar

ML4

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

688 024

0

688 024

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

365 277

0

365 277

ML6

Køyretøy og komponentar

59 055

0

59 055

ML11

Anna elektronisk utstyr

42 703

0

42 703

ML21

Programvare

1

0

1

ML22

Teknologi

52 754

0

52 754

1 207 814

Romania

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

1 059

0

1 059

ML10

Luftfartøy tilhøyrande utstyr, delar og komponentar

545 438

0

545 438

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

3 472

3 472

ML14

Militært treningsutstyr

0

86

86

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

771

771

ML22

Teknologi

0

202

202

551 028

Singapore

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

582

582

ML21

Programvare

0

419

419

ML22

Teknologi

0

214

214

1 215

Slovakia

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

364

0

364

364

Slovenia

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

2 171

1 080

3 251

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

8 037

8 037

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

1 229

1 229

ML21

Programvare

0

38

38

ML22

Teknologi

0

176

176

12 731

Spania

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

78

0

78

ML2

Glattbora våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm og dessutan tilhøyrande komponentar

6 720

0

6 720

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

29 255

0

29 255

ML4

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

19 377

0

19 377

ML8

Energetiske materiale

1 840

0

1 840

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

2 379

2 379

ML14

Militært treningsutstyr

0

351

351

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

3 454

3 454

ML21

Programvare

0

5 811

5 811

ML22

Teknologi

0

77

77

69 342

Storbritannia

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

2 320

0

2 320

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

5 006

0

5 006

ML4

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

165 983

0

165 983

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

320 214

0

320 214

ML8

Energetiske materiale

32 280

0

32 280

ML11

Anna elektronisk utstyr

789

32 508

33 297

ML13

Ballistisk vern

0

4 503

4 503

ML14

Militært treningsutstyr

0

68 302

68 302

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

62 307

62 307

ML18

Produksjonsutstyr

45

0

45

ML21

Programvare

358

24 012

24 370

ML22

Teknologi

0

594

594

719 221

Sveits

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

1 332

0

1 332

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

350

0

350

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

154 638

0

154 638

ML6

Køyretøy og komponentar

0

31

31

ML8

Energetiske materiale

31 872

0

31 872

ML11

Anna elektronisk utstyr

1 723

1 274

2 997

ML13

Ballistisk vern

0

635

635

ML14

Militært treningsutstyr

0

379

379

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

268

268

ML18

Produksjonsutstyr

810

0

810

193 312

Sverige

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

18 409

3 933

22 342

ML2

Glattbora våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm og dessutan tilhøyrande komponentar

8 229

0

8 229

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

122 118

0

122 118

ML4

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

21 918

0

21 918

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

12 822

1 423

14 245

ML6

Køyretøy og komponentar

0

602

602

ML8

Energetiske materiale

76 749

0

76 749

ML9

Krigsskip, marint utstyr og tilhøyrande komponentar

190

8 596

8 786

ML10

Luftfartøy tilhøyrande utstyr, delar og komponentar

11

0

11

ML11

Anna elektronisk utstyr

4 104

46 752

50 856

ML14

Militært treningsutstyr

18 939

59 104

78 043

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

348

348

ML17

Diverse utstyr og materiale

0

45

45

ML21

Programvare

0

26 472

26 472

430 764

Sør-Afrika

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

7 861

0

7 861

ML10

Luftfartøy tilhøyrande utstyr, delar og komponentar

0

1 500

1 500

9 361

Sør-Korea

ML8

Energetiske materiale

35 875

0

35 875

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

58

58

ML18

Produksjonsutstyr

0

8 836

8 836

44 769

Tsjekkia

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

3 907

0

3 907

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

15 369

0

15 369

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

18 505

18 505

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

1 344

1 344

ML21

Programvare

0

30

30

ML22

Teknologi

0

224

224

39 379

Tyskland

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

59 610

6 710

66 320

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

4 003

0

4 003

ML4

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

296 654

0

296 654

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

321 282

4 264

325 546

ML6

Køyretøy og komponentar

10 825

14 580

25 405

ML8

Energetiske materiale

99 597

0

99 597

ML9

Krigsskip, marint utstyr og tilhøyrande komponentar

0

30

30

ML10

Luftfartøy tilhøyrande utstyr, delar og komponentar

0

102

102

ML11

Anna elektronisk utstyr

0

7 814

7 814

ML13

Ballistisk vern

0

14 861

14 861

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

152

152

ML18

Produksjonsutstyr

184

18

202

ML21

Programvare

0

20 077

20 077

860 763

Ungarn

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

1 332

0

1 332

ML4

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

475 455

0

475 455

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

521 109

133 047

654 156

ML6

Køyretøy og komponentar

33 967

0

33 967

ML11

Anna elektronisk utstyr

4 261

27 381

31 642

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

8 359

8 359

1 204 911

USA

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

5 216

18 660

23 876

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

99 986

0

99 986

ML4

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

591 094

0

591 094

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

235 302

4 330

239 632

ML6

Køyretøy og komponentar

0

583

583

ML8

Energetiske materiale

219 917

0

219 917

ML10

Luftfartøy tilhøyrande utstyr, delar og komponentar

535 120

7 000

542 120

ML11

Anna elektronisk utstyr

130 285

64 568

194 853

ML13

Ballistisk vern

0

6 065

6 065

ML14

Militært treningsutstyr

0

32 456

32 456

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

147 911

147 911

ML18

Produksjonsutstyr

92

24 135

24 227

ML21

Programvare

0

12 398

12 398

ML22

Teknologi

6 850

403

7 253

2 142 371

Vietnam

ML15

Bilet-/videoutstyr

0

745

745

ML21

Programvare

0

20

20

ML22

Teknologi

0

222

222

987

¹ Gjeld eksport av skotsikre hjelmar til mineryddarar

10.8 Eksport av forsvarsmateriell til allierte land for vidare for donasjon til Ukraina

Tabell 10.5 viser eksport av forsvarsmateriell til allierte land for vidare donasjon til Ukraina i 2023. Informasjon om norske donasjonar og militær støtte til Ukraina finst på regjeringa.no.

Tabell 10.5 Eksport av forsvarsmateriell til allierte for vidare donasjon til Ukraina i 1000 NOK

Land

Posisjon i varelista

Karakteristikk

A-materiell

B-materiell

Sum

Total (A+B)

Ukraina

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

0

526

526

ML3

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

53 653

0

53 653

ML4

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

117 099

0

117 099

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

4 011

0

4 011

ML6

Køyretøy og komponentar

12 995

0

12 995

ML11

Anna elektronisk utstyr

2 543

18 706

21 249

ML13

Ballistisk vern

0

251

251

ML17

Diverse utstyr og materiale

432

0

432

210 216

10.9 Tenester for utanlandske oppdragsgjevarar

Tabell 10.6 viser tenester knytt til Liste I som norske verksemder har utført for utanlandske oppdragsgjevarar i 2023.

Tabell 10.6 Tenester for utanlandske oppdragsgjevarar knytt til Liste I i 2023 i heile kroner

Land

Sum

Australia

Bilet-/videoutstyr

kr

735 354

Belgia

Glattbora våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm og dessutan tilhøyrande komponentar

kr

155 000

Teknologi

kr

9 710 000

Canada

Teknologi

kr

9 103 906

Danmark

Anna elektronisk utstyr

kr

6 155 000

Teknologi

kr

1 544 000

Krigsskip, marint utstyr og tilhøyrande komponentar

kr

1 240 000

Estland

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

kr

162 198

Teknologi

kr

65 000

EU

Krigsskip, marint utstyr og tilhøyrande komponentar¹

kr

7 532 869

Finland

Teknologi

kr

2 480 000

Frankrike

Teknologi

kr

3 944 683

Teknologi

kr

544 000

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

kr

10 406 222

Irland

Teknologi

kr

544 264

Italia

Luftfartøy tilhøyrande utstyr, delar og komponentar

kr

32 476 785

Teknologi

kr

446 000

Kroatia

Teknologi

kr

300 000

Litauen

Teknologi

kr

82 000

Luxembourg

Teknologi

kr

6 029 981

NATO

Teknologi

kr

131 000

Nederland

Teknologi

kr

150 000

Teknologi

kr

2 160 000

Polen

Teknologi

kr

613 000

Portugal

Teknologi

kr

891 000

Romania

Teknologi

kr

1 404 000

Spania

Teknologi

kr

208 800

Teknologi

kr

691 000

Storbritannia

Teknologi

kr

384 196

Teknologi

kr

576 430

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

kr

61 919 700

Sveits

Teknologi

kr

1 731 829

Sverige

Teknologi

kr

422 561

Teknologi

kr

4 008 000

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

kr

85 000

Tsjekkia

Teknologi

kr

113 000

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

kr

200 000

Tyskland

Teknologi

kr

314 000

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

kr

22 456 022

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

kr

5 390 287

Ungarn

Teknologi

kr

2 725 750

Teknologi

kr

768 000

USA

Luftfartøy tilhøyrande utstyr, delar og komponentar

kr

15 446 985

Teknologi

kr

12 736 560

Teknologi

kr

11 326 500

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

kr

73 484 081

kr

313 994 963

¹ Leveransar til European Defence Fund (EDF)

10.10 Reparasjonar utført i Noreg for utanlandske oppdragsgjevarar

Tabell 10.7 viser reparasjonar knytt til Liste I som norske verksemder har utført for utanlandske oppdragsgjevarar i 2023.

Tabell 10.7 Reparasjonar utført i Noreg for utanlandske oppdragsgjevarar knytt til Liste I i 2023 i heile kroner

Land

Sum

Australia

Bilet-/videoutstyr

kr

4 890 030

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

kr

3 235 733

Belgia

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

kr

203 211

Luftfartøy tilhøyrande utstyr, delar og komponentar

kr

914 000

Anna elektronisk utstyr

kr

3 659 040

Canada

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

kr

1 040 486

Chile

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

kr

5 494 074

Danmark

Bilet-/videoutstyr

kr

6 510

Estland

Anna elektronisk utstyr

kr

89 000

Bilet-/videoutstyr

kr

105 904

Finland

Luftfartøy tilhøyrande utstyr, delar og komponentar

kr

6 024 038

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

kr

347 247

Frankrike

Anna elektronisk utstyr

kr

161 000

Bilet-/videoutstyr

kr

2 997 637

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

kr

4 334 032

Hellas

Anna elektronisk utstyr

kr

110 000

Indonesia

Bilet-/videoutstyr

kr

156 195

Irland

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

kr

235 238

Island

Anna elektronisk utstyr

kr

48 000

Kroatia

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

kr

756 378

Latvia

Anna elektronisk utstyr

kr

63 000

Luxembourg

Anna elektronisk utstyr

kr

98 863

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

kr

625 180

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

kr

11 165 487

NATO

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

kr

32 299

Nederland

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

kr

468 935

Oman

Anna elektronisk utstyr

kr

786 902

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

kr

59 180

Polen

Produksjonsutstyr

kr

104 019

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

kr

191 968 373

Romania

Anna elektronisk utstyr

kr

32 000

Slovenia

Anna elektronisk utstyr

kr

352 000

Bilet-/videoutstyr

kr

144 362

Spania

Anna elektronisk utstyr

kr

5 258 000

Bilet-/videoutstyr

kr

84 004

Storbritannia

Anna elektronisk utstyr

kr

9 041 303

Produksjonsutstyr

kr

89 072 686

Programvare

kr

86 970

Teknologi

kr

1 031

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

kr

483 042

Sveits

Anna elektronisk utstyr

kr

163 591

Bilet-/videoutstyr

kr

2 461 686

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

kr

2 118 076

Sverige

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

kr

75 982

Anna elektronisk utstyr

kr

456 884

Bilet-/videoutstyr

kr

489 569

Glattbora våpen med kaliber 20 mm eller større, våpen med kaliber 12,7 mm og høgare og dessutan tilhøyrande komponentar

kr

70 325

Ammunisjon, tilhøyrande delar og komponentar

kr

449 264

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

kr

2 175 050

Køyretøy og komponentar

kr

15 324 000

Sør-Korea

Bilet-/videoutstyr

kr

1 250 903

Produksjonsutstyr

kr

2 365 200

Thailand

Bilet-/videoutstyr

kr

81 602

Tsjekkia

Anna elektronisk utstyr

kr

207 000

Bilet-/videoutstyr

kr

64 580

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

kr

2 908 825

Tyrkia

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosiv og dessutan tilhøyrande komponentar

kr

30 223 256

Tyskland

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

kr

16 000

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

kr

52 000

Militært treningsutstyr

kr

34 500

Bilet-/videoutstyr

kr

57 500

Energivåpen

kr

30 395 459

Glattbora våpen med kaliber 20 mm eller større, våpen med kaliber 12,7 mm og høgare og dessutan tilhøyrande komponentar

kr

11 500

Ukraina

Diverse utstyr

kr

456 010

Ungarn

Anna elektronisk utstyr

kr

8 000

USA

Anna elektronisk utstyr

kr

6 969 911

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande system og komponentar

kr

13 644 310

Sum

kr

457 266 372

10.11 Eksport av handvåpen

Tabell 10.8 gjev ei oversikt over utførsel av handvåpen frå Noreg i 2023. Norske verksemder eksporterer ikkje militære handvåpen. Utførselen består i hovudsak av konkurranse- og jaktvåpen, og dessutan historiske våpen.

Tabell 10.8 Eksport av handvåpen i 2023

Land

Tal

Australia

5

Canada

1

Danmark

17

Finland

1

Storbritannia

81

Island

8

Litauen

1

Nederland

1

Polen

87

Portugal

1

Sveits

16

Sverige

209

Sør-Afrika

3

Tyskland

11

USA

260

Totalt

702

10.12 Forsvarets utførsel av eige materiell

Oversikta nedanfor viser Forsvarets utførslar av eige materiell i 2023 for etterforsyning, reparasjon, retur og til eigne styrkjer. Materiell som har noko å seie for personelltryggleik eller tryggleiken i riket er i samsvar med § 21 i offentleglova ikkje inkluderte. Personleg kledning og utrusting vert heller ikkje omfatta av oversikta.

Oversikt 1: Forsvarets utførsel av eige materiell for etterforsyning, reparasjon, retur og eigne styrkjer

Austerrike

Australia

Bahrain

Belgia

Belize

Canada

Danmark

Dei sameinte arabiske emirata

USA

Djibouti

Egypt

Finland

Frankrike

Irak

Island

Israel

Italia

Jordan

Kenya

Kina

Kuwait

Kypros

Latvia

Libanon

Litauen

Luxembourg

Nederland

Polen

Portugal

Spania

Storbritannia

Jan Mayen

Sveits

Sverige

Sør-Afrika

Tyskland

10.13 Utførselen frå politiet av eige materiell

Oversikta nedanfor viser utførslane frå politiet av eige materiell i 2023 i samsvar med rapporteringskravet nedfelt i eksportkontrollforskrifta § 8 h).

Oversikt 2: Utførselen frå politiet av eige materiell ved bruk i utlandet med unntak etter eksportkontrollforskrifta § 8 h:

Danmark

Island

Sverige

Belgia

Nederland

Italia

Finland

Tsjekkia

Frankrike

10.14 Eksport av fleirbruksvarer til militær sluttbruk

Tabell 10.9 viser utførsel av fleirbruksvarer omfatta av Utanriksdepartementets Liste II til militær sluttbruk i 2023.

Tabell 10.9 Eksport av fleirbruksvarer på Liste II til militær sluttbruk 2023 i heile kroner

Land

Produkt

Australia

Telekommunikasjon, sensorer og laserar, navigasjon og styresystem til fly

kr

4 165 506

Brasil

Sensorar og laserar

kr

614 320

Danmark

Sensorar og laserar

kr

1 557 541

Finland

Sensorar og laserar

kr

166 986

Frankrike

Telekommunikasjon, sensorer og laserar, navigasjon og styresystem til fly

kr

5 573 140

India

Telekommunikasjon, navigasjon og styresystem til fly

kr

2 738 009

Italia

Telekommunikasjon, sensorer og laserar, navigasjon og styresystem til fly

kr

8 102 815

Kuwait

Telekommunikasjon

kr

985 483

Litauen

Telekommunikasjon

kr

3 601 628

Luxembourg

Telekommunikasjon

kr

760 579

Nederland

Telekommunikasjon

kr

494 698

Polen

Sensorar og laserar

kr

338 976

Portugal

Sensorar og laserar, navigasjon og styresystem til fly

kr

829 759

Spania

Sensorar og laserar

kr

543 320

Storbritannia

Telekommunikasjon, sensorer og laserar, navigasjon og styresystem til fly

kr

121 298 115

Sveits

Avanserte materiale, sensorer og laserar,

kr

1 078 031

Sverige

Avanserte materiale, Telekommunikasjon, sensorer og laserar, navigasjon og styresystem til fly

kr

14 820 629

Tsjekkia

Telekommunikasjon

kr

8 653 750

Tyskland

Telekommunikasjon

kr

168 150

Ukraina

Avanserte materiale, Telekommunikasjon

kr

6 754 404

Ungarn

Telekommunikasjon

kr

307 365

USA

Telekommunikasjon, sensorer og laserar, Navigasjon og styresystem til fly, marimt utstyr, Luftfart og framdriftsystemeir

kr

214 308 588

Sum

kr

397 861 792

10.15 Eksport av verneutstyr for humanitær bruk

Tabell 10.10 framstiller utførselen av verneutstyr for humanitær bruk i 2023, herunder humanitær minerydding. Verneutstyret omfattar vernevestar, hjelmar og visir.

Tabell 10.10 Eksport av verneutstyr for humanitære føremål 2023

Mottakar

Land

Charity Foundation «Peaceful Heaven of Kharkiv»

Ukraina

Dan Church Aid

Ukraina, Kongo

Danish Refugee Council

Sør-Sudan, Ukraina, Afghanistan

Fondation suisse dei déminage (FSD)

Sveits, Ukraina

HAMAP Humanitaire

Irak, Mauritania

ICRC Red Cross (HQ Logistics)

Sveits, Libya, Syria, Irak

Lexoris Consulting Inc.

USA

Main Department SEST of Ukraine

Ukraina

Ministry of National Defense Libanon

Libanon

Norwegian People’s Aid

Ukraina, Irak, Kosovo

Opms-Open Minded Solutions Ltd.

Israel

Tadsjikistan (NMAC)

Tadjikistan

The Halo Trust

Storbritannia

The Main Department of the State Emergency Service in Lviv region

Ukraina

Transimpex

Ukraina

10.16 Avslag på søknader om eksport av forsvarsmateriell og fleirbruksvarer til militær sluttbruk i 2023

Avslag på ein søknad om eksportlisens inneber ikkje eit generelt forbod mot eksport av forsvarsmateriell til det aktuelle mottakarlandet. Med unntak av gjennomføring av bindande våpenembargo vedteke av Tryggingsrådet i FN, eller andre tiltaksregime som Noreg har slutta opp om, opererer ikkje det norske eksportkontrollregelverket med negative eller positive landlister.

I 2023 trefte Utanriksdepartementet vedtak om avslag på 6 søknadar om eksportlisens for forsvarsmateriell og fleirbruksvarer til militær bruk til følgjande land: Irak, Tyrkia og Ukraina.

Avslaga utgjer saker der departementet har gjort vedtak om avslag på lisenssøknader som har vore gjenstand for grundig og individuell sakshandsaming i samsvar med det norske eksportkontrollregelverket. Det er likevel viktig å vere klar over at avslaga berre viser ein del av det faktiske biletet. Informasjonsverksemd og dialog mellom verksemdene og Utanriksdepartementet om høve for å få løyve til eksport inneber at norske verksemder sjeldan søkjar om eller rettar førespurnader om eksportlisens til land der løyve ikkje kan reknast med å verta innvilga. I fleire tilfelle avslår verksemdene på eige initiativ førespurnader frå land om eksport av forsvarsmateriell der verksemda sjølv har kunnskap om at løyve ikkje kan påreknast innvilga.

10.17 Oversikt over handsama eksportkontrollsaker

Tabell 10.11 viser talet på saker i ulike kategoriar som har vorte handsama i Utanriksdepartementet i 2023.

Tabell 10.11 Oversikt over handsama saker 2020–2023

Sakstype

Mengd handsama 2020

Mengd handsama 2021

Mengd handsama 2022

Mengd handsama 2023

Prosentvis endring (2022–2023)

Eksportlisensar (forsvarsmateriell og fleirbruksvarer)

1 705

1 947

1 881

2 004

6,5 %

Generell førespurnad

754

737

733

567

-22,6 %

Søknad om endring av lisens

249

351

468

548

17,1 %

Importsertifikat

344

272

245

273

11,4 %

Førespurnad om kunnskapsoverføring

9

12

33,3 %

Søknad om teknologilisens

107

155

177

184

4,0 %

Sanksjonsak Russland

60

58

35

44

25,7 %

Unntak sanksjonsforskrifta § 16

6

N/A

Leveringsbevis

49

33

65

55

-15,4 %

Produktvurdering

27

27

25

27

8,0 %

Søknad om tenestelisens

30

25

45

43

-4,4 %

Sak fremja av Toll

16

23

37

24

-35,1 %

Landførespurnad

27

18

24

42

75,0 %

Søknad om formidlingslisens

9

13

8

7

-12,5 %

Overføringslisens EU

3

3

2

3

50,0 %

Sanksjonssak Iran

1

2

0

1

100,0 %

Totalt

3 381

3 664

3 754

3 840

2,3 %

10.18 Oversikt over verksemder som har rapportert eksport

Oversikta viser verksemdene som eksporterte forsvarsmateriell eller fleirbruksvarer til militær sluttbruk i 2023 på grunnlag av innvilga lisensar. Totalt 118 verksemder eksporterte i 2023.

Oversikt 3: Verksemder som har rapportert eksport i 2023

3d Production AS

Airbus Defence and Space AS

Andøya Space Defence AS

Antikythera AS

AS Delprodukt

A-Tec AS

Axnes AS

Benestad Solutions AS

Berget AS

Blaser Group Norway AS

Boresight and Alignment Solutions AS

Bristow Norway AS

BW Norway AS

Chemring Nobel AS

Compower AS

Comrod AS

Data Respons R&D Services AS

Det frivillige skyttarstellet

Diab AS

DNV AS

DNV GL AS

Equipnor AS

Fjord Defence AS

Flightsafety International Norway AS

Flir Unmanned Aerial Systems AS

FMP Products AS

Forsvaret

Forsvarets forskingsinstitutt

Forsvarsmateriell

Freyr Devik AS

Galleon Embedded Computing AS

Gammalt & Nytt B Ingebrigtsen

GKN Aerospace Norway AS

GRS Riflestocks AS

H. Henriksen AS

Hanevik Våpen

Hapro Electronics AS

Hausken Lyddemper AS

Heli-One (Norway) AS

Hiddn Technology AS

Haaland Tynnplate AS

Imenco AS

Impetus Advanced Finite Element Analyses AS

Interjakt Norway AS

Jakt & Friluft AS

Jotron AS

K Lerøy Metallindustri AS

Keytouch Technology AS

Kitron AS

KKC AS

Kongsberg Aviation Maintenance Services AS

Kongsberg Defence & Aerospace AS

Kongsberg Digital AS

Kongsberg Discovery AS

Kongsberg Maritime AS

Kongsberg Satellite Services AS

KTA Naval Systems AS

Leonardo Mw Limited Norway Branch

Leonardo UK LTD (Norway Branch)

Lesjøfors AS

Lilltech AS

Lindesnes Våpen Helge Sten Nilsen

Lockheed Martin Global Inc Norsk Avdeling Av Utenlandske Enht

Lockheed Martin Global Inc-norway

Magne Landrø AS

Markhusan Jakt AS

Nammo Raufoss AS

Nammo Raufoss AS – Aurskog

NFM Technology AS

Norautron AS

Norbit Subsea AS

Nordic Unmanned AS

Nordic Unmanned ASA

Norma AS

Norsk Elektro Optikk AS

Norsk Luftambulanse AS

Nortek AS

NPB AS

Nsslglobal Technologies AS

Ontime Networks AS

Orica Norway AS

Parallax Sniper Academy AS

Pedersens Vaabenlager AS

Pratt & Whitney Military Norway AS

Radionor Communications AS

Rheinmetall Man Military Vehicles GmbH

Rheinmetall Norway AS

Ritek AS

ROFI AS

Rohde & Schwarz Noreg AS

Rustfrie Bergh AS

Safran Sensing Technologies Norway AS

Seglmakar Iversen AS

Siemens Energy AS

SINTEF AS

Sintef Ocean AS

SISU Produkter AS

Skyttarlinken AS

Steertec Raufoss AS

Steinert Sensing Systems AS

Svemko AS

SAAB Technologies Norway AS

T & G Elektro AS

Teleplan Globe AS

Thales Norway AS

The Big 5 AS

tineX AS

Ulfhednar AS

Umoe Mandal AS

Vanward AS

Vinghøg AS

Vision & Design AS

Våpensmia AS

Water Linked AS

Wärtsilä Valmarine AS

Wärtsilävalmarine AS

XXL Grossist Norge AS

Østlandske Lettmetall AS

Tilråding

Utanriksdepartementet

tilrår:

Tilråding frå Utanriksdepartementet 14. juni 2024 om eksport av forsvarsmateriell frå Noreg i 2023, eksportkontroll og internasjonalt ikkje-spreiingssamarbeid, vert send Stortinget.

Vedlegg 1
Vareliste I – Forsvarsrelaterte varer

Utanriksdepartementets vareliste I – forsvarsrelaterte varer. Lista i sin heilskap finst som vedlegg til eksportkontrollforskrifta og på www.lovdata.no.

ML1

Glattbora våpen med kaliber mindre enn 20 mm, automatiske våpen med kaliber 12,7 mm eller mindre og dessutan tilhøyrande komponentar

ML2

Glattbora våpen med kaliber 20 mm eller større, andre våpen med kaliber større enn 12,7 mm og dessutan tilhøyrande komponentar

ML3

Ammunisjon og tennmekanismar

ML4

Bomber, torpedoar, rakettar, missil og eksplosive midlar og dessutan tilhøyrande komponentar

ML5

Eldleidningsutstyr og tilhøyrande varslingssystem og komponentar

ML6

Køyretøy og komponentar

ML7

Kjemisk eller biologisk giftige midlar, radioaktive materiale og dessutan utstyr og utgangsstoff

ML8

Energetiske materiale og dessutan utgangsstoff

ML9

Krigsskip, marint utstyr og andre overflatefartøy

ML10

Luftfartøy, UAV, flymotorar og utstyr til fly og dessutan komponentar

ML11

Elektronisk utstyr som ikkje er spesifisert i andre ML-kategoriar

ML12

Våpensystem med kinetisk energi

ML13

Ballistisk vern eller verneutstyr og komponentar

ML14

Militært treningsutstyr, simulatorar for våpenbruk og komponentar

ML15

Bilete-/videoutstyr og motmidlane og komponentane deira

ML16

Halvfabrikata komponentar for utstyr i andre ML-kategoriar

ML17

Diverse utstyr og materiale

ML 18

Produksjonsutstyr og komponentar

ML19

Energivåpen

ML20

Superleiande utstyr

ML21

Programvare

ML22

Teknologi

Vedlegg 2
Vareliste II – Fleirbruksvarer

Utanriksdepartementets vareliste II – fleirbruksvarer. Lista i sin heilskap finst som vedlegg til eksportkontrollforskrifta og på www.lovdata.no.

Kategori 0 Nuclear materials, facilities and equipment

Kategori 1 Special materials and related equipment

Kategori 2 Materials processing

Kategori 3 Electronics

Kategori 4 Computers

Kategori 5 Telecommunications and information security

Kategori 6 Sensors and lasers

Kategori 7 Navigation and avionics

Kategori 8 Marine

Kategori 9 Aerospace and propulsion

Vedlegg 3
Lov om kontroll med eksport av strategiske varer, tenester og teknologi m.v. [eksportkontrollloven]

Dette er ei uformell omsetjing av lovteksten til nynorsk.

Dato

LOV-1987-12-18-93

Departement

Utanriksdepartementet

Sist endra

LOV2016052714 frå 01.01.2017

Iverksetjing

18.12.1987

Korttittel

Eksportkontrollloven – ekspktrl

Lov om kontroll med eksport av strategiske varer, tenester og teknologi m.v. [eksportkontrollloven]

Lovens tittel endra ved lov 22 juni 1990 nr. 35.

§ 1. Kongen kan bestemme at varer og teknologi som kan ha noko å seie for andre lands utvikling, produksjon eller bruk av produkt til militært bruk eller som direkte kan tene til å utvikle eit lands militære evne, og dessutan varer og teknologi som kan nyttast til å utøve terrorhandlingar, jf. straffeloven § 131, ikkje må utførast frå norsk tollområde utan særskilt løyve. Det kan òg setjast forbod mot at det utan særskilt løyve vert ytt tenester som nemnt i første punktum. Det kan setjast vilkår for løyva.

Kongen kan likeså setje forbod mot at personar som bur eller har tilhaldsstad i Noreg og norske verksemder, stiftingar og samanslutningar utan særskilt løyve driv handel med, formidlar eller på annan måte hjelper ved sal av våpen og militært materiell frå eit framandt land til eit anna. Tilsvarsande gjeld for strategiske varer og teknologi som er nærmare angitt i forskrift.

Loven gjeld for Svalbard og Jan Mayen. Kongen kan gi forskrift om lovas verkeområde for dei norske bilanda.

Kongen gjev nærmare forskrifter til utfylling og gjennomføring av loven.

Endra ved lovar 22 juni 1990 nr. 35, 17 juni 2005 nr. 56 (ikr. 1. juli 2005 iflg. vert reidd. 17 juni 2005 nr. 632), 19 juni 2015 nr. 65 (ikr. 1 okt 2015), 16 april 2021 nr. 18 (ikr. 16 april 2021 iflg. res. 16 april 2021 nr. 1182).

§ 2. Alle pliktar å gje departementet den hjelpa og dei opplysningane som trengst for å kontrollere at føresegnene i loven eller i forskriftene gitt i medhald av han vert følgde.

Til dette føremålet kan departementet gjennomføre inspeksjon og krevje innsyn i registrerte rekneskapsopplysningar, rekneskapmateriale, forretningspapir og andre dokument som kan ha noko å seie. Departementet kan gjennomføre kontrollen sjølv eller la utnemnde sakkunnige gjere det. I samband med kontrollen skal departementet få tilgang til kontor og verksemdslokale og naudsynt hjelp og rettleiing. Klage etter forvaltningslovens §§ 14 og 15 har ikkje utsetjande verknad med mindre underinstansen eller klageinstansen fastset det.

Pliktene etter første og anna ledd gjeld utan hinder av lovfesta teieplikt.

Med dei unntaka som følgjer av føresegnene framfor, har alle teieplikter om det dei får kunnskap om etter denne loven. Teieplikta er likevel ikkje til hinder for

1. at opplysninga vert nytta for å oppnå det føremålet dei er gitt eller innhenta for, m.a. kan dei nyttast i samband med saksførebuing, avgjerd, gjennomføring av avgjerda, oppfølging og kontroll,

2. at opplysningane er tilgjengelege for andre tenestemenn innan organet eller etaten i den utstrekningen som trengst for eit føremålstenleg arbeids- og arkivordning, m.a. til bruk av rettleiing i andre saker,

3. at forvaltningsorganet gjev andre forvaltningsorgan opplysningar om eit føretaks samband med organet og om avgjerder som er trufne når det er naudsynt for å fremje oppgåvene til givarorganet etter denne loven,

4. at forvaltningsorganet melder eller gjev opplysningar om lovbrot til påtalemakta eller vedkommande kontrollstyresmakt, når det finst ønskjeleg av allmenne omsyn eller forfølging av lovbrotet har naturleg samanheng med oppgåvene til givarorganet,

5. at forvaltningsorganet gjev eit anna forvaltningsorgan opplysningar (samordning) som føresett i lov om Oppgåveregisteret.

Departementet kan vidare bestemme at offentlege organ som har med fastsetjinga av formues- og inntektsskatt og kontrollen med meirverdiavgifta å gjere, skal få tilgang til å gjere seg kjend med dei opplysningane som er gjeve etter denne loven.

Forvaltningslovens §§ 13 til 13 e gjeld ikkje.

Endra ved lover 6 juni 1997 nr. 35 (ikr. 1 nov 1997), 17 juli 1998 nr. 56 (ikr. 1 jan 1999), 27 mai 2016 nr. 14 (ikr. 1 jan 2017 iflg. res. 27. mai 2016 nr. 531), 18 juni 2021 nr. 127 (ikr. 1 juli 2021 iflg. res. 18. juni 2021 nr. 2026.

§ 3. Departementet kan krevje beslag i rekneskapmateriale m.v. som nemnt i § 2 andre ledd. Er det grunn til å tru at det finst slikt materiale, og gjev forholda elles grunn til det, kan departementet krevje ransaking av kontorlokale og alle andre stadar som ikkje er privat heim.

Krav om ransaking eller beslag skal rettast til politiet. Om den vidare handsaminga av kravet gjeld reglane i straffeprosessloven så langt dei passar. Den kravet vert retta mot skal ha partsrettar etter straffeprosessloven og i den grad det er naudsynt for verksemda, tilgang til det beslaglagde. Han vert likevel ikkje av den grunn å rekne som sikta for ei straffbar handling. Straffeprosesslovens § 204 gjeld tilsvarande. Retten avgjer utan omsyn til § 212 første ledd i straffeprosessloven kva dokument mm. som retten skal sjå igjennom.

Endra ved lov 17 juli 1998 nr. 56 (ikr. 1 jan 1999).

§ 4. Når departementet krev ransaking eller beslag for å få opplysningar om eit forhold som vedkommande er sikta eller tiltalt for, skal kravet handsamast i særskild sak etter reglane i § 3 andre ledd. Det same gjeld når departementet krev å få sjå dokument mm. som ligg hjå retten eller påtalemakta utan at det er avgjort om dei kan nyttast i straffesaka. Viss retten godtek kravet frå departementet, kan han setje som vilkår at opplysningane ikkje skal nyttast i samband med etterforskinga i straffesaka før det er endeleg avgjort om påtalemakta kan nytte dei i denne saka. Får påtalemakta ikkje medhald i kravet sitt, kan departementet ikkje gje opplysningane eller dokumenta vidare til påtalemakta med mindre det er lovleg etter dei reglane som elles gjeld teieplikta deira ved straffbare handlingar.

§ 5. Dersom forholdet ikkje vert ramma av strengare straffebod, straffast med bøter eller med fengsel inntil fem år eller med begge deler den som:

1. utfører varer, teknologi eller tenester i strid med denne loven eller forskrift som er gjeve i medhald av ho, eller

2. bryt noko vilkår som er sett i medhald av denne loven, eller

3. munnleg eller skriftleg gjev feilaktige opplysningar om forhold som har noko å seie for tilgangen til å utføre varer, teknologi eller tenester når det skjer

a. i erklæring gjeve til bruk for offentleg styresmakt eller nokon som handlar på vegner av offentleg styresmakt, på grunn av utførsel eller søknad om løyve til utførsel,

b. i erklæring som skal setje ein annan i stand til å gje slik erklæring som er nemnd under punkt a, eller

4. på annan måte bryt føresegner som er gitt i eller i medhald av denne loven.

Aktlaust regelbrot som nemnt i første ledd, vert straffa med bøter eller fengsel inntil to år.

Endra ved lov 19 juni 2015 nr. 65 (ikr. 1 okt 2015).

§ 6. (Oppheva ved lov 20 juli 1991 nr. 66.)

§ 7. Departementet kan påleggje eit føretak eller ein person som ikkje oppfyller opplysningsplikta si etter § 2 ei dagleg, løpande mulkt, inntil opplysningsplikta er oppfylt.

Storleiken på tvangsmulkta vert fastset under omsyn til kor viktig det er at pålegget vert gjennomført.

Pålegg om mulkt er tvangsgrunnlag for utlegg.

Kongen gjev nærmare forskrifter om fastsetjing, berekning og ettergjeving av tvangsmulkt.

Endra ved lov 26 juni 1992 nr. 86.

§ 8. Loven trer i kraft straks. Forskrifter om kontroll av strategisk eksport gjeve i medhald av Mellombels lov av 13. desember 1946 nr. 30 om utførsleforbod gjeld inntil vidare.

Loven kjem ikkje til bruk på løyve som er gjeve før loven trer i kraft. Tenesteytingar og meddeling av teknologi osb. etter iverksetjinga i loven krev likevel løyve etter denne loven sjølv om dei knyt seg til tidlegare løyver.

Vedlegg 4
Forskrift om eksport av forsvarsmateriell, fleirbruksvarer, teknologi og tenester

Dette er ei uformell omsetjing av forskriftsteksten til nynorsk.

Dato

FOR20130619718

Departement

Utanriksdepartementet

Avd/dir

Avd. for sikkerheitspolitikk og nordområda

Publisert

I 2013 hefte 9

Iverksetjing

19.06.2013

Sist endra

FOR20200511994

Endrar

FOR1989011051

Gjeld for

Noreg

Heimel

LOV1987121893§1, FOR19871218967

Kunngjort

25.06.2013 kl. 15.30

Retta

18.05.2021 (tegnsetting i lister tilpassa universell utforming)

Korttittel

Forskrift om eksport av forsvarsmateriell osb.

Innhaldliste

Kap. 1. Innleiande føresegner

Kap. 2. Lisens

Kap 3. Eksport av forsvarsrelaterte varer til mottakarar i EØS

Kap. 4. Sertifisering av norske føretak som mottakarar i EØS

Kap 5. Registrering, rapportering og oppfølging

Kap 6. Generelle føresegner

Kap 7. Sluttreglar

Vedlegg I Liste I – forsvarsrelaterte varer (2024)

Vedlegg II Liste II – fleirbruksvarer (2023)

Heimel: Fastset av Utanriksdepartementet 19. juni 2013 med heimel i lov 18. desember 1987 nr. 93 om kontroll med eksport av strategiske varer, tenester og teknologi m.v. § 1, jf. delegeringsvedtak 18. desember 1987 nr. 967.

EØS tilvisingar: EØS avtalen vedlegg II kap. XIX nr. 3q (direktiv 2009/43/EF som endra ved direktiv 2019/514/EU), nr. 18 (rekommandasjon (EU) 2018/2050) og nr. 19 (rekommandasjon (EU) 2018/2051) og nr. 20 (rekommandasjon (EU) 2018/2052).

Endringar: Endra ved forskrifter 30 juni 2014 nr. 898, 9 sep 2014 nr. 1163, 13 feb 2015 nr. 124,

12 jan 2016 nr. 32, 21 des 2016 nr. 1831, 6 juni 2017 nr. 740, 26 jan 2018 nr. 136, 9 april 2019 nr. 494, 9 april 2019 nr. 622, 11 mai 2020 nr. 994, 6 mai 2021 nr. 1501, 27 aug 2021 nr. 2674, 26 jan 2022 nr. 304, 9 mars 2023 nr. 635, 22 jan 2024 nr. 96, 18 april 2024 nr. 686.

Rettingar: 24.09.2013 (EØS tilvisingar og § 2), 18.05.2021 (tegnsetting i lister tilpasset universell utforming).

Kap. 1. Innleiande føresegner

§ 1. Kva forskrifta omfattar

Forskrifta gjeld eksport av nærmare angitte varer, teknologi, herunder immaterielle ytingar, tekniske datapakkar eller produksjonsrettar for varer, og dessutan visse tenester.

Særlege føresegner gjeld for eksport av angitte ytingar frå ein leverandør i ein EØS-stat til ein mottakar i ein annan EØS-stat når det uttrykkjeleg kjem fram av denne forskrifta.

§ 2. Definisjonar

(1) Med forsvarsrelaterte varer siktar ein til dei produkta som til kvar tid er oppførte på liste I som utgjer vedlegg I til denne forskrifta.

(2) Med fleirbruksvarer siktar ein til dei produkta som til kvar tid er oppførte på liste II som utgjer vedlegg II til denne forskrifta.

(3) Med eksport siktar ein til alle utførslar frå norsk tollområde av varer, tenester og teknologi som vert omfatta av denne forskrifta.

(4) Med overføring siktar ein til eksport av forsvarsrelaterte varer frå ein leverandør eller tolllager i ein EØS-stat til ein mottakar i ein annan EØS-stat.

(5) Med leverandør siktar ein til alle juridiske eller fysiske personar som er rettsleg ansvarleg for eksport av ytingar etter denne forskrifta.

(6) Med mottaker siktar ein til alle juridiske eller fysiske personar som er rettsleg ansvarleg for mottak av ytingar etter denne forskrifta.

(7) Med lisens siktar ein til løyve frå Utanriksdepartementet til å eksportere nærmare angitte ytingar til ein juridisk eller fysisk person.

(8) Med overføringslisens siktar ein til løyve frå nasjonale styresmakter i ein EØS-stat, som gir leverandøren rett til å overføre forsvarsrelaterte varer til ein mottakar i annan EØS-stat.

(9) Med transitt siktar ein til transport av varer gjennom norsk tollområde utan omlasting, når avsendar og mottakar er utanfor norsk tollområde.

0 Endra ved forskrift 6 mai 2021 nr. 1501.

Kap. 2. Lisens

§ 3. Lisensplikt

Eksport av visse varer, nærmare angitt teknologi, herunder immaterielle ytingar, tekniske datapakkar eller produksjonsrettar for varer eller visse tenester krev lisens frå Utanriksdepartementet om ikkje anna følgjer av denne forskrifta. Departementet avgjer i tvilstilfelle om ei yting er lisenspliktig eller ikkje. Lisensplikta gjeld òg ved eksport av varer frå tolllager.

§ 4. Lisensplikt etter varelister

Eksport av varer og teknologi oppført på liste I og liste II som utgjer vedlegg til denne forskrifta, krev lisens frå Utanriksdepartementet. Lisensplikta knytt til liste I gjeld òg for materiell som har vore særleg konstruert eller modifisert for militært føremål, uavhengig av noverande tilstand.

0 Endra ved forskrift 9 sep 2014 nr. 1163.

§ 5. Lisensplikt for tenester

Tenester knytt til varer og teknologi oppført på liste I og II og dessutan tenester som for øvrig kan tene til å utvikle eit lands militære evne, som vert ytt i utlandet eller her i landet for bruk i utlandet, krev lisens frå Utanriksdepartementet.

§ 6. Lisensplikt for handel og formidling

Handel, formidling eller annan bistand ved sal av varer og teknologi som vert omfatta av liste I frå eit framandt land til eit anna, krev lisens frå Utanriksdepartementet. Tilsvarsande gjeld ved formidling av varer oppførte i liste II og dessutan tilhøyrande teknologi og tenesteyting der det er kjent eller grunn til å forstå at vara, teknologien eller tenesten er eller kan vere meint, heilt eller delvis, for bruk i samband med utvikling, produksjon, handtering, drift, vedlikehald, lagring, deteksjon, identifikasjon eller spreiing av kjemiske, biologiske eller kjernefysiske våpen eller andre kjernefysiske sprenglekamar, og i samband med utvikling, produksjon, vedlikehald eller lagring av missil som kan levere slike våpen.

§ 7. Lisensplikt for andre varer, teknologi og tenester

I tillegg til liste I og II er eksport av følgjande varer, teknologi og tenester lisenspliktige:

a) alle varer, teknologiar og tenesteytingar der eksportøren er kjend med eller har grunn til å forstå at vara, teknologien eller tenesten er eller kan vere meint, heilt eller delvis, for bruk i samband med utvikling, produksjon, handtering, drift, vedlikehald, lagring, deteksjon, identifikasjon eller spreiing av kjemiske, biologiske eller kjernefysiske våpen eller andre kjernefysiske sprengelement. Tilsvarsande reglar gjeld for eksport av alle varer, teknologiar eller tenester som kan nyttast til utvikling, produksjon, vedlikehald eller lagring av missil som kan levere slike våpen,

b) alle varer, teknologiar eller tenester til militær bruk til område som er underlagd våpenembargo vedteke av Tryggingsrådet i FN med heimel i FN-pakta kapittel VII eller andre tiltaksregime Noreg har slutta seg til,

c) alle varer, teknologiar og tenester til militær bruk til område der det er krig, krig truar eller til land der det er borgarkrig.

d) alle varer, teknologiar og tenester som direkte kan tene til å utvikle ein stats militære evne på ein måte som ikkje er i samsvar med vesentlege norske tryggleiks- og forsvarsinteresser.

§ 8. Unntak frå lisensplikt

Lisensplikta i § 3, jf. § 4 – § 7, gjeld ikkje for:

a) varer oppførte på Liste II i utanlandsk eige og som vert returnerte til utlandet etter å ha vore mellombels innførte til Noreg i samband med utstilling og demonstrasjon,

b) redningsutstyr og oljevernutstyr som vert utført i samband med hjelpeaksjonar,

c) skytevåpen, våpendelar og ammunisjon som vert utført i samsvar med våpenloven, jf. forskrift 7. mai 2021 nr. 1452 om våpen, skytevåpen, våpendelar og ammunisjon, kapittel 10,

d) varer som vert utførte til den europeiske romorganisasjonen ESA, eller ein representant for denne, og som er strengt naudsynte for den offisielle verksemda til organisasjonen. Unntaket gjeld berre for leveransar til medlemslanda i ESA,

e) varer oppførte på liste II som utelukkande er i transitt gjennom Noreg, når avsendar og mottakar er utanfor Noreg. Det same gjeld varer oppført på liste I dersom både avsendar og mottakar er innanfor EØS,

f) varer, teknologi og tenester til bruk på norsk kontinentalsokkel,

g) varer, teknologi og tenester til bruk om bord på norskeigde skip under norsk flagg og norskeigde luftfartøy, i utanriksfart,

h) forsvarsrelaterte varer og fleirbruksvarer som er eigde eller vert disponerte av norsk forsvars- eller politistyresmakt når varene skal nyttast av norske styrkar i utlandet. Unntaket gjeld òg for slike varer når dei inngår i fleirnasjonal logistikkstøtte som nemnde styresmakter har inngått avtale om, eller som vert sende ut for reparasjon, vedlikehald, oppdatering eller liknande, med retur til Noreg. Forsvars- og politistyresmaktene skal kvart år, innan 15. februar, sende rapport til Utanriksdepartementet om all utførsel av forsvarsrelaterte varer som nemnt ovanfor i det førre kalenderåret,

i) forsvarsrelaterte varer og fleirbruksvarer som er eigde eller vert disponerte av eit NATO-lands eller ein EØS-stats forsvars- eller politistyresmakt som er lagra i Noreg eller som vert returnert til utlandet etter å ha vore mellombels innført til Noreg i samband med oppdrag, øving eller trening.

0 Endra ved forskrifter 30 juni 2014 nr. 898, 11 mai 2020 nr. 994, 11 mai 2020 nr. 994, 6 mai 2021 nr. 1501, 27 aug 2021 nr. 2674.

Kap 3. Eksport av forsvarsrelaterte varer til mottakarar i EØS

§ 9. Overføringslisens

Overføring av forsvarsrelaterte varer til mottakarar i EØS kan berre skje på grunnlag av ein generell overføringslisens, ein global overføringslisens eller ein individuell overføringslisens utferda av Utanriksdepartementet. Reglane om overføringslisensar gjeld berre forsvarsrelaterte varer oppførte på liste I som utgjer vedlegg til denne forskrifta.

§ 10. Generell overføringslisens

Generelle overføringslisensar for forsvarsrelaterte varer vert kunngjorde av Utanriksdepartementet. Lisensane kan nyttast av leverandørar i Noreg etter førehandsregistrering hos Utanriksdepartementet. Generelle overføringslisensar gjeld bestemde varekategoriar, til ein kategori eller kategoriar av mottakarar i EØS og det kan setjast særlege vilkår for lisensane.

Generelle overføringslisensar kan nyttast dersom:

a) mottakaren inngår i ein EØS-stats væpna styrkar eller ein offentleg oppdragsgivar på forsvarsområdet som gjennomfører innkjøp som berre skal nyttast av ein EØS-stats væpna styrkar eller,

b) mottakaren er eit føretak som er sertifisert i samsvar med § 13 eller,

c) overføringa vert gjord med sikte på demonstrasjon, evaluering eller utstilling eller,

d) overføringa vert gjord med sikte på vedlikehald eller reparasjon, dersom mottakaren er den opphavlegen leverandøren av dei forsvarsrelaterte varene.

Slike lisensar kan for tilfella c) og d) òg vert nytta ved retur frå Noreg av forsvarsrelaterte varer motteken ved tilsvarsande lisens frå ein annan EØS-stat.

0 Endra ved forskrifter 30 juni 2014 nr. 898, 11 mai 2020 nr. 994.

§ 11. Global overføringslisens

Ved overføring av forsvarsrelaterte varer som ikkje vert omfatta av ein generell overføringslisens, kan Utanriksdepartementet, etter skriftleg søknad frå leverandør i Noreg, utferde ein global overføringslisens. Lisensane vert gitt for ein periode på tre år med moglegheit for forlenging. Globale overføringslisensar gjeld bestemde forsvarsrelaterte varer eller kategoriar av varer til mottakarar eller kategori av mottakarar i ein eller fleire EØS-statek. Det kan setjast særlege vilkår for lisensane.

§ 12. Individuell overføringslisens

Ved overføring av forsvarsrelaterte varer som ikkje vert omfatta av ein generell overføringslisens og ein global overføringslisens ikkje kan innvilgast, kan Utanriksdepartementet, etter skriftleg søknad frå leverandør i Noreg, utferde ein individuell overføringslisens. Lisensen gjeld ei spesifisert mengd forsvarsrelaterte varer til ein mottakar i ein EØS-stat i ein eller fleire sendingar.

Ein individuell overføringslisens skal nyttast dersom:

a) søknaden om overføringslisens er avgrensa til ei overføring,

b) det er naudsynt for å verne Noregs grunnleggjande tryggingsinteresser, eller av omsyn til den offentlege ordenen,

c) det er naudsynt for å overhalde Noregs internasjonale forpliktingar, eller

d) det er tungtvegande grunnar til å tru at leverandøren ikkje vil vere i stand til å oppfylle vilkåra for å få ein global overføringslisens.

Kap. 4. Sertifisering av norske føretak som mottakarar i EØS

§ 13. Sertifisering av føretak i Noreg

Utanriksdepartementet kan, etter skriftleg søknad, sertifisere føretak etablert i Noreg for mottak av forsvarsrelaterte varer under generelle overføringslisensar kunngjord av andre EØS-statar.

Utanriksdepartementet skal gjennom sertifiseringa vurdere det mottaksande føretakets pålitelegheit, særleg med omsyn til evna føretaket har til å overhalde eksportavgrensingane for forsvarsrelaterte produkt motteken i samsvar med ein generell overføringslisens frå ein annan EØS-stat. Ved vurderinga vil det særleg leggjast vekt på følgjande kriterium:

a) dokumentert erfaring frå forsvarsverksemd, der det særleg vert teke omsyn til historikken i føretaket med omsyn til overhalding av eksportrestriksjonar, eventuelle rettsavgjerder i denne samanheng, eventuelle løyve til å produsere eller marknadsføre forsvarsrelaterte varer, og om føretaket har erfarent leiarpersonale,

b) relevant industriell verksemd i samband med forsvarsrelaterte varer i EØS, særleg evne til system/delsystemintegrasjon,

c) særskild utpeiking av ein overordna leiar som skal vere personleg ansvarleg for overføringar og eksport,

d) ei skriftleg erklæring frå føretaket, underteikna av den overordna leiaren nemnd i bokstav c), om at føretaket vil setje i verk alle naudsynte tiltak for å overhalde og handheve alle særlege vilkår knytt til sluttbruk og eksport av kvar bestanddel eller kvar vare det har motteke,

e) ei skriftleg erklæring frå føretaket, underteikna av den overordna leiaren nemnd i bokstav c), om at det med skikkeleg aktsemd, som svar på oppmodingar og førespurnader frå Utanriksdepartementet, vil skaffe detaljerte opplysningar om sluttbrukarar eller sluttbruk av alle eksporterte varer som er overførte eller mottekne i samsvar med ein overføringslisens frå ein annan EØS-stat,

f) ei skildring, kontrasignert av den overordna leiaren nemnd i bokstav c), av det interne programmet for sikring av samsvar med krava eller av leiingssystema i føretaket for overføring eller eksport. I den nemnde skildringa skal det gjevast nærmare opplysningar om dei organisasjonsmessige, menneskelege og tekniske ressursane leiinga rår over i samband med overføringar og eksport, ansvarskjedene i føretaket, internkontrollrutinar, haldningsskapande tiltak og opplæring av personalet, fysiske og tekniske tryggingsordningar, journalføring og sporbarheit av overføringar og eksport.

0 Endra ved forskrift 30 juni 2014 nr. 898.

§ 14. Utferding av sertifikat

Utanriksdepartementet utferdar eit sertifikat til godkjente mottakande føretak i Noreg. Sertifikatet skal innehalde informasjon om utferdande styresmakt, namnet og adressa i føretaket, gyldigheitstid og dessutan ei erklæring om at føretaket oppfyller krava til sertifisering. Sertifikatet kan òg innehalde vilkår knytt til innhenting av informasjon som er naudsynt for kontroll av om kriteria i § 13, 2. ledd er oppfylt og dessutan suspensjon eller tilbakekalling av sertifikatet.

Gyldigheitstida av sertifikatet vert fastset av Utanriksdepartementet, men kan ikkje overstige fem år.

Sertifiserte føretak i Noreg vert melde inn til EUs sentrale register som igjen vert publiserte på EU-kommisjonens nettsider.

§ 15. Kontroll med sertifiserte føretak

Utanriksdepartementet vil minst kvart tredje år kontrollere at mottaksande føretak oppfyller krava for sertifisering, jf. § 13, 2. ledd, og dessutan eventuelle vilkår fastsetje i sertifikatet, jf. § 14. Dersom det sertifiserte føretaket ikkje lenger oppfyller krava vil Utanriksdepartementet påleggje føretaket å setje i verk tiltak for å sikre oppfylling av samtlege krav og vilkår. Utanriksdepartementet kan òg suspendere eller kalle tilbake sertifiseringa.

Kap 5. Registrering, rapportering og oppfølging

§ 16. Registrering

Leverandøren skal føre eit detaljert og fullstendig register over eksport av forsvarsrelaterte varer oppført på liste I som utgjer vedlegg til denne forskrifta. Registeret skal innehalde dokument med følgjande opplysningar:

a) ei skildring av vara og dens referanse til liste I,

b) mengd og verdi,

c) overføringsdatoar,

d) namnet og adressa til leverandøren og mottakaren,

e) dersom det er kjent eller påkrevd etter § 24, sluttbruken og sluttbrukaren av vara,

f) dokumentasjon på at opplysningar vedrørande eksportavgrensingar er sendt over til mottakaren,

g) tolldeklarasjon med ekspedisjons- og løpenummer.

§ 17. Rapportering

Leverandøren skal rapportere til Utanriksdepartementet kvartalsvis, på fastsett skjema, om all eksport og overføring av forsvarsrelaterte varer oppført på liste I.

§ 18. Arkivering

Leverandøren skal oppbevare register og lisensar i minst ti år frå utløpet av det kalenderåret eksporten fann stad. Utanriksdepartementet kan påleggje leverandøren å leggje fram denne dokumentasjonen for kontroll.

§ 19. Informasjon om vilkår

Leverandøren skal informere mottakarane om vilkår for lisensen, herunder avgrensingar i samband med sluttbruk eller reeksport.

§ 20. Oppfølging av eksport

Leverandøren skal sjå til at forsvarsrelaterte varer, fleirbruksvarer, teknologi eller tenester som vert overførte eller eksportert, er i samsvar med innvilga lisens, går til fastsett endemål, ikkje fråvik godkjent skildring eller kvantum angitt i lisensen, og dessutan at eksporten skjer innan den gyldigheitstida og på dei særlege vilkåra som er fastsette i lisensen.

§ 21. Kontroll ved eksport

Leverandøren skal ved eksport av lisenspliktige varer og teknologi leggje fram gyldig lisens for tollstyresmakta seinast ved framlegging av tolldeklarasjon.

Kap 6. Generelle føresegner

§ 22. Lisenssøknad

Lisenssøknad skal fremjast skriftleg og på fastsett skjema underteikna av den som har fullmakt til å handle på vegnene til leverandøren. For overføringslisensar gjeld òg særskilde reglar i kap. 3.

Leverandøren skal leggje fram alle opplysningar og dokumentasjon som Utanriksdepartementet finn naudsynt for handsaming av søknaden.

At bindsande avtalar er inngått eller at betaling er motteke vil ikkje kunne leggjast til grunn for innvilging av løyve til utførsel. Ved avtalar om eksport av lisenspliktige varer bør det alltid takast atterhald om at søknad om lisens vert innvilga.

0 Endra ved forskrift 6 juni 2017 nr. 740.

§ 23. Vilkår for innvilging av lisens

Utanriksdepartementet kan setje vilkår i tråd med føremålet til lov 18. desember 1987 nr. 93 for innvilging av lisens i medhald av denne forskrifta.

§ 24. Sluttbrukarerklæring

Utanriksdepartementet kan krevje at leverandøren legg fram ei sluttbrukarerklæring.

§ 25. Tilbakekalling av lisens

Lisens gjeve i medhald av denne forskrifta kan kalllast tilbake, suspenderast eller avgrensast dersom leverandøren misbruker lisensen eller mislegheld vilkåra i denne. Det same gjeld dersom leverandøren handlar i strid med føresegner gjeve i denne forskrifta. Lisens kan òg kalllast tilbake, suspenderasa eller avgrensast dersom det kjem fram nye opplysningar eller dei politiske eller faktiske forholda i mottakarstaten eller området vert endra, og dette vesentleg endrar grunnlaget for lisensen. Elles gjeld dei alminnelege reglar om omgjering av enkeltvedtak.

§ 26. Endring, forlenging og overdraging av lisens

Leverandøren må søkje Utanriksdepartementet om endring eller forlenging av innvilga lisensar og dessutan for å overdra slike til andre.

§ 27. Retur av lisens

Lisensar som ikkje er nytta eller ikkje kan nyttast som føresett, vert returnerte til Utanriksdepartementet med ei forklaring for årsaka. Det same gjeld om ein innvilga lisens har gått tapt.

Kap 7. Sluttreglar

§ 28. Iverksetjing

Forskrifta trer i kraft straks. Frå same tidspunkt vert forskrift 10. januar 1989 nr. 51 til gjennomføring av utførselsreguleringa for strategiske varer, tenester og teknologi oppheva.

Vedlegg I

Liste I – forsvarsrelaterte varer (2024)

0 Endra ved forskrifter 30 juni 2014 nr. 898, 13 feb 2015 nr. 124, 21 des 2016 nr. 1831, 6 juni 2017 nr. 740, 26 jan 2018 nr. 136, 9 april 2019 nr. 494, 9 april 2019 nr. 622, 11 mai 2020 nr. 994, 26 jan 2022 nr. 304, 9 mars 2023 nr. 635, 18 april 2024 nr. 686.

Vedlegg II

Liste II – fleirbruksvarer (2023)

0 Endra ved forskrifter 13 feb 2015 nr. 124, 12 jan 2016 nr. 32, 21 des 2016 nr. 1831, 26 jan 2018 nr. 136, 9 april 2019 nr. 494, 11 mai 2020 nr. 994, 26 jan 2022 nr. 304, 9 mars 2023 nr. 635, 22 jan 2024 nr. 96.

Vedlegg 5
Retningsliner for Utanriksdepartementets handsaming av søknadar om eksport av forsvarsmateriell, og dessutan teknologi og tenester for militære føremål av 28. februar 1992

Dette er ei uformell omsetjing til nynorsk.

1.1 Bruksområde

Desse retningslinene gjeld Utanriksdepartementets handsaming av søknadar om eksport av forsvarsrelaterte varer, materiell som har vore særleg konstruert eller modifisert for militært føremål, og dessutan teknologi og tenester for militære føremål, jf. lov av 18.desember 1987 nr. 93 om kontroll med eksport av strategiske varer, tenester og teknologi m.v. (eksportkontrolloven) og forskrift av 19. juni 2013 nr 718 om eksport av forsvarsmateriell, fleirbruksvarer, teknologi og tenester (eksportkontrollforskrifta). Retningslinene kan òg nyttast ved eksport av fleirbruksvarer og dessutan tilhøyrande teknologi og tenester til militær sluttbruk. Retningslinene gjeld ikkje for leveransar av ubetydeleg omfang og som ikkje er for militær bruk eller for politibruk.

1.2 Føremål

Føremålet med retningslinene er å utdjupe prosedyrane for og dei kriteria som vert vektlagt ved Utanriksdepartementets handsaming av søknadar som skildra i punkt 1.1.

1.3 Høve til fråviking

Departementet kan fråvike retningslinene i einskildsaker der særlege omsyn gjer seg gjeldande.

2. Overordna prinsipp og vurderingskriterium

2.1 Grunnlag for vurderinga

Utgangspunktet for vurderinga av søknadar som skildra i 1.1 er Regjeringas erklæring av 11. mars 1959 og Stortingets vedtak av same dato saman med Stortingets samrøystes presisering i 1997, jf. 2.2. Regjeringa reknar Stortingets vedtak som eit bindsande pålegg, og eksportreguleringa skal sikre at det vert følgt.

EUs felles haldning om våpeneksport (2008/944/CSFP) artikkel 2 og FN-avtalen om handel med konvensjonelle våpen (ATT) av 3. april 2013 artikkel 6 og 7, jf. vedlegg A og B, dannar òg grunnlag for vurdering av slike søknadar.

2.2 Regjeringas erklæring, Stortingets vedtak og Stortingets presisering

a) Regjeringas erklæring av 1959

Det skal ved avgjerda leggjast vekt på dei utanriks- og innanrikspolitiske vurderingane, og hovudsynspunktet bør vere at Noreg ikkje vil tillate sal av våpen og ammunisjon til område der det er krig eller krig truar, eller til land der det er borgarkrig.

b) Stortingets vedtak av 1959

Stortinget tek til etterretning den erklæringa Statsministeren på vegne av Regjeringa har lagt fram. Stortinget vil sterkt understreke at eksport av våpen og ammunisjon frå Noreg berre må skje etter ei omhyggjeleg vurdering av dei utan- og innanrikspolitiske forhold i vedkommande område. Denne vurderinga må etter Stortingets meining vere avgjerande for om eksport skal gå føre seg.

c) Stortingets presisering av 1997

Utanriksdepartementets vurdering av desse forholda omfattar ei vurdering av ei rekkje politiske spørsmål, herunder spørsmålet knytt til demokratiske rettar og respekt for grunnleggjande menneskerettar.

2.3 Særlege avslagsgrunnlag

I tillegg til prinsippa som følgjer av Regjeringas erklæring og Stortingets vedtak, skal søknadar som skildra i 1.1 avslåast med grunnlag i vedlegg A (Kriterium 1–4) og vedlegg B (artikkel 6–7) dersom:

a) dette strir mot Noregs internasjonale plikter (jf K1, og ATT artikkel 6),

b) det openbert er fare for at den militære teknologien eller det militære utstyret som skal eksporterast kan verta nytta til intern undertrykking, til å krenkje grunnleggjande menneskerettar eller til å gjere seg skuldig i alvorlege brot på internasjonal humanitærrett (jf. K2, og ATT artikkel 7),

c) eksport kan provosere fram eller forlengje væpna konfliktar eller forverre eksisterande motsetnader eller konfliktar i den endelegen føresegnstaten (jf K3),

d) det er openbar fare for at den påtenkte mottakaren vil nytte den militære teknologien eller det militære utstyret som skal eksporterast, til å angripe ein annan stat eller tvinge gjennom territorialkrav med makt (jf K4),

e) det ligg føre kunnskap om at det militære utstyret vil kunne nyttast til å gjere seg skuldig i folkemord, brotsverk mot menneskeslekta eller krigsbrotsverk (jf ATT artikkel 6),

f) det er sannsynsovervekt for at det militære utstyret vil innebere brot på internasjonale reglar om terrorisme og reglar om transnasjonal organisert kriminalitet (jf ATT artikkel 7).

2.4 Særlege vurderingskriterium

I tillegg til prinsippa som følgjer av Regjeringas erklæring og Stortingets vedtak, skal det ved vurdering av søknadar som skildrae i 1.1 med grunnlag i vedlegg A (Kriterium 5–8) og vedlegg B (artikkel 7) særleg vert omsyn teke til:

g) den nasjonale tryggleiken i Noreg, allierte og venlegsinna land (jf K5),

h) åtferda i kjøparlandet overfor verdssamfunnet, særleg med omsyn til haldninga landet har til terrorisme, kva alliansar det har inngått, og respekten for folkeretten (jf K6),

i) risiko for at den militære teknologien eller det militære utstyret skal verta ulovleg omset i kjøparlandet eller reeksportert på ugunstige vilkår (jf K7),

j) samsvarsandeheten mellom eksporten av militær teknologi og militært utstyr og den økonomiske og tekniske evna i mottakarlandet, samstundes som det vert teke omsyn til at det er ønskjeleg at statek kan dekkje sine legitime tryggleiks og forsvarsbehov med minst mogleg innsats av menneskelege og økonomiske ressursar til våpen (jf K8),

k) risikoen for at våpeneksporten kan nyttast til å gjennomføre alvorleg kjønnsbasert vald eller vald mot kvinner og barn (jf ATT artikkel 7).

3. Varekategoriar og landgrupper

3.1 Varekategoriar

Ved handsaming av søknadar vert følgjande varekategoriar nytta:

a) Varekategori A:

Kategorien omfattar våpen, ammunisjon og visse typar militært materiell. I tillegg vert anna materiell med strategisk kapasitet som vesentleg kan påverke dei militære styrkeforholda ut over nærområdet omfatta.

b) Varekategori B:

Kategorien omfattar resterande forsvarsrelaterte varer som ikkje har eigenskapar eller bruksområde som definert for varekategori A.

3.2 Landgrupper

Ved handsaming av søknadar vert følgjande landgrupper nytta:

a) Landgruppe 1 består av dei nordiske landa og medlemslanda i NATO, og dessutan einskilde særskild nærståande land.

b) Landgruppe 2 består av andre land enn dei som vert omfatta av gruppe 1 og som er godkjent etter regjeringshandsaming som mottakarar av varer i kategori A.

c) Landgruppe 3 består av land utanfor gruppe 1 og 2 og som Noreg ikkje sel våpen og ammunisjon som definert som varekategori A til, men som etter vurdering kan få anna materiell som definert som varekategori B.

d) Landgruppe 4 er land som Noreg ikkje sel A- eller B-materiell til fordi dei er i eit område der det er krig eller krig truar, land der det er borgarkrig eller land der ei omhyggjeleg vurdering av dei utan- og innanrikspolitiske forhold i vedkommande område tilseier at eksport av våpen og militært materiell ikkje bør gå føre seg, eller land som er omfatta av bindsande sanksjonar vedtekne av FNs Sikkerhetsråd eller andre tiltaksregime som Noreg har slutta seg til.

4. Eksport av varer med sjølvstendig funksjon

4.1 Endeleg mottakarland

Ved eksport av varer med sjølvstendig funksjon skal søknaden alltid vurderast ut frå endeleg mottakarland uavhengig av om eksport skjer direkte eller via tredjeland.

4.2 Varekategori A

Ved eksport av varer med sjølvstendig funksjon i varekategori A vert følgjande kriterium lagt til grunn:

a) Eksport av varer i kategori A kan ikkje gå føre seg til andre sluttbrukarar enn statlege styresmakter. Eksport av jakt og konkurransevåpen kan likevel gå føre seg til styresmaktsgodkjente mottakarar i mottakarstaten.

b) Eksport av varer i kategori A vil normalt tillatast når kunden er, eller opptrer på vegner av, forsvarsstyresmakter i land i gruppe 1, såframt dokumentasjon som godtgjer dette ligg føre.

c) Eksport av varer i kategori A til land utanfor gruppe 1 vil krevje regjeringshandsaming. Land som vert godkjent som mottakarar av varer i kategori A etter regjeringshandsaming, utgjer gruppe 2. Innvilging av lisens i slike tilfelle føreset framlegging av styresmaktsstadfesta sluttbrukarerklæring med reeksportklausul, dvs. erklæring som fastslår at reeksport ikkje må gå føre seg utan norske styresmakters godkjenning.

4.3 Varekategori B

For eksport av varer i kategori B vil det normalt kunne tilståast lisens for land i gruppe 1, 2 og 3 såframt tilfredsstillande dokumentasjon på sluttbruk og sluttbrukar er lagt fram.

4.4 Landsgruppe 4

Eksport av kategori A og kategori B-produkt kan ikkje gå føre seg til land i gruppe 4, med mindre særlege omsyn gjer seg gjeldsande.

5. Eksport av materiell opphavleg konstruert eller modifisert for militært føremål

5.1 Materiell utan militær bruksverdi

Ved eksport av materiell opphavleg konstruert eller modifisert for militært føremål, men som vert vurdert å ikkje lenger ha nokon militær bruksverdi, kan lisens innvilgast til mottakarar i landsgruppene 1, 2 og 3, såframt tilfredsstillande dokumentasjon på sluttbruk og sluttbrukar er lagt fram.

6. Eksport av deler (delleveransar)

6.1 Definisjon

Med delleveransar siktar ein til leveransar av varer som ikkje har nokon sjølvstendig funksjon.

6.2 Delleveranse under samarbeidsavtalar

Ved delleveransar under samarbeidsavtalar med verksemder eller styresmakter i andre land, skal eksportlisens gjevast når avtalen er godkjent av norske styresmakter. Samarbeidsavtalar med land og verksemder i landsgruppe 1 bør normalt verta godkjende, såframt dei norske delane, delsystema eller komponentane vert samordna med delar frå andre leveringskjelder, og at det ferdige produktet ikkje framstår som norsk. Ein kan i desse tilfella avstå frå dokumentasjon for sluttbruk av det ferdige produktet.

6.3 Andre delleveransar

a) Ved delleveransar til prosjekt som ikkje er styresmaktsgodkjente, og der leveransen er basert på marknadstilgjengeleg teknologi og produktskildringa til kunden, skal lisens vanlegvis innvilgast til dei landa som ikkje tilhøyrer gruppe 4, dersom det ferdige produktet ikkje framstår som norsk. Ein kan i desse tilfella avstå frå dokumentasjon for sluttbruk.

b) Søknad om eksportlisens for delleveransar av annan type enn nemnt i 6.2 og 6.3 a) skal handsamast på same måte som ved eksport av sluttproduktet.

7. Eksport av teknologi, herunder m.a. produksjonsrettar og tekniske data

7.1 Definisjon

Med teknologi siktar ein her til innsikt som er avgjerande for å utvikle, produsere, halde ved like eller bruke ei vare.

7.2 Produksjonsrettar

Søknad om overføring av produksjonsrettar skal handsamast med sikte på å sikre at overføringa ikkje har som føremål å omgå norsk eksportregulering.

7.3 Eksport av teknologi under godkjente samarbeidsavtalar

Ved eksport av teknologi som inngår i samarbeidsavtalar med verksemder eller styresmakter i andre land, skal lisens innvilgast såframt avtalen er godkjent av norske styresmakter.

7.4 Eksport av teknologi utanfor godkjente samarbeidsavtalar

a) Generelt

Ved handsaminga av søknadar om eksport som ikkje er ledd i styresmaktsgodkjent samarbeid, skal det klargjerast kva kategori det ferdige produktet vil tilhøyre.

b) Produksjonsrettar i varekategori A

Ved eksport av produksjonsrettar for ei vare i kategori A, kan løyve berre gjevast for overføring til land i gruppene 1 og 2 og etter tilsvarsande prinsipp som elles gjeld for eksport av varer under denne kategorien.

Som vilkår for løyvet skal den norske seljaren av produksjonsrettane påleggjast å innarbeide i atterhalda i kontrakten at eventuell overføring eller reeksport av produksjonsrettar til ein tredjepart må leggjast fram for norske styresmakter for godkjenning. Søknad om slik sublisensiering skal handsamast på same måte som overføring av produksjonsretttane direkte frå Noreg.

c) Produksjonsrettar i varekategori B

For overføring av produksjonsrettar til varer i kategori B skal lisens normalt innvilgast for land i gruppene 1, 2 og 3. Utanriksdepartementets krav til dokumentasjon og kontraktsvilkår vil i desse tilfella bunne i ei konkret vurdering der m.a. eigenskapane til produktet, produksjonslandets eigen eksportpolitikk, den interne situasjonen i landet og risikoen ved eventuell eksport til uønskte mottakarar, vert tekne i betraktning.

d) Anna teknologioverføring

Ved andre typar teknologioverføringar kan det ikkje oppstillast detaljerte retningsliner. Vurderinga av eksportsøknaden avheng av i kva grad teknologioverføringa knyter seg til eit produkts militære funksjon. Jo meir dette er tilfelle, di meir skal vurderinga av ein søknad basere seg på retningslinene for eksport av ferdigproduktet i tilsvarsande varekategori.

8. Tenester

8.1 Generelle

Tenester kan vere knytt til utvikling, produksjon, vedlikehald og bruk av eit produkt, men treng ikkje vere knytt til noko produkt for å vere omfatta av lisensplikt etter forskriftenes §§ 3, 5 og 7. Militær planlegging vil òg vere omfatta.

8.2 Tenester knytt til forsvarsrelaterte varer

Tenester som er knytt til forsvarsrelaterte varer, og som utgjer ein vesentleg føresetnad for vara si utvikling, produksjon, vedlikehald eller bruk, følgjer dei same retningslinene som ved eksportlisens for sjølve produktet.

8.3 Andre tenester

Tenester som ikkje er konkret knytt til ei vare, men som vedrører militær planlegging, bør tillatast til land i gruppene 1 og 2 og nektast til land i gruppe 4. Innvilging til land i gruppe 3 må vurderast konkret med utgangspunkt i tenestens antekne militære og moglege politiske verknad.

9. Samarbeids- og utviklingsprosjekt

9.1 Prosjekt godkjente av norske forsvarsstyresmakter

Eksport av varer, tenester og teknologi til land Noreg har samarbeidsavtalar med skal tillatast dersom leveransen finn stad under eit prosjekt som er godkjent av norske forsvarsstyresmakter med det hovudsiktemålet å vareta samarbeidslanda sine eigne forsvarsbehov. Dersom det ferdige produktet ikkje framstår som norsk, kan det reeksporterast etter eksportkontrollreglane i samarbeidslandet.

9.2 Produkt med fleirnasjonal identitet

Ved samarbeidsprosjekt som er av ein slik art at det ferdige produktet framstår med fleirnasjonal identitet, kan eksportkontrollreglane i produksjonslandet leggjast til grunn ved eksport til tredjeland. I samband med godkjenninga av samarbeidsprosjektet skal eksportvilkåra for det ferdige produktet til tredjeland avtalast mellom styresmaktene i samarbeidslanda.

10. Prosedyrereglar

10.1 Sakshandsamingstid

Søknadar som vert omfatta av retningslinene, bør vere ferdighandsama av Utanriksdepartementet seinast innan 12 veker når det gjeld kategori A-produkt og seinast innan 6 veker for andre søknadar.

10.2 Foreleggelse for Regjeringa

Dersom søknaden om eksport rører ved viktige forsvarsspørsmål eller materiellsamarbeid med andre land, eller næringsinteresser, skal den leggjast fram for Regjeringa på eigna måte.

10.3 Tekniske sakkunnige

Ved vurdering av tekniske sider og bruksområde for produkt, teknologi, datapakke eller teneste vert Forsvarsdepartementet ved Forsvarets forskingsinstitutt konsultert om naudsynt.

Vedlegg A[5]

Kriterium 1

Respekt for dei internasjonale pliktene til medlemsstatane, særleg sanksjonar som er vedtekne av Tryggingsrådet i FN eller av Den europeiske unionen, avtalar om ikkje-spreiing og andre emner og dessutan andre internasjonale plikter.

Eksportlisens skal ikkje utferdast dersom dette strir mot mellom anna:

a) dei internasjonale pliktene til medlemsstatane og deira plikt til å overhalde våpenblokadane innført av Dei sameinte nasjonane (FN), Den europeiske unionen (EU) og Organisasjonen for tryggleik og samarbeid i Europa (OSSE),

b) pliktene til medlemsstatane etter avtalen om ikkje-spreiing av kjernefysiske våpen, konvensjonen om biologiske våpen og toksinvåpen og konvensjonen om kjemiske våpen,

c) pliktene til medlemsstatane til å avstå frå å eksportere alle former for antipersonellminer.

d) pliktene til medlemsstatane innanfor ramma av Australiagruppen, kontrollregimet for rakettvåpenteknologi, Zangger-komiteen, gruppa av leverandørar av kjernefysisk materiale, Wassenaarsamarbeidet og Haag-åtferdskodeksen mot spreiing av ballistiske rakettar (HCoC).

Kriterium 2

Respekt for menneskeretttane og internasjonal humanitærrett i endemålstaten

Medlemsstatane skal vurdere haldningane mottakarstaten har til relevante prinsipp som er nedfelt i internasjonale menneskerettsinstrument, og skal deretter:

a) avstå frå å utferde eksportlisens når det openbert er fare for at den militære teknologien eller det militære utstyret som skal eksporterast, kan nyttast til intern undertrykking,

b) i kvart einskild tilfelle utøve særleg varsemd og ta omsyn til kva type militær teknologi eller militært utstyr det gjeld, når dei utferdar lisens til land der kompetente organ i FN, Europarådet eller EU har konstatert alvorlege brot på menneskeretttane.

Teknologi eller utstyr som kan nyttast til intern undertrykking, skal i denne samanheng omfatte mellom anna slik teknologi eller slikt utstyr, eller tilsvarsande teknologi eller utstyr, som det er godtgjort at den påtenkte sluttbrukaren har nytta til intern undertrykking, eller teknologi eller utstyr som det er grunn til å tru vil nyttast til andre føremål eller vidarelevert til ein annan sluttbrukar enn angitt, og verta nytta til intern undertrykking. I tråd med artikkel 1 i denne felles haldninga skal det vurderast nøye kva type teknologi eller utstyr det dreier seg om, særleg om teknologien eller utstyret er meint for nasjonale tryggingsføremål. Intern undertrykking omfattar mellom anna tortur og annan forferdeleg, umenneskeleg eller nedverdigande handsaming eller straff, summariske eller vilkårlege avrettingar, forsvinningar, vilkårleg fridomsfråtaking og andre alvorlege brot på menneskeretttane og dei grunnleggjande fridommane, som angitt i relevante internasjonale menneskerettsinstrument, herunder Verdserklæringa om menneskeretttane og den internasjonale konvensjonen om sivile og politiske rettar.

Medlemsstatane skal vurdere haldningane mottakarstaten har til relevante prinsipp som er nedfelt i internasjonale humanitærrettsinstrument, og skal deretter:

c) avstå frå å utferde eksportlisens når det openbert er fare for at den militære teknologien eller det militære utstyret som skal eksporterast, kan nyttast til å gjere seg skuldig i alvorlege brot på internasjonal humanitærrett.

Kriterium 3

Den innanrikspolitiske situasjonen i endemålstaten som følgje av eksisterande motsetnadar eller væpna konfliktar

Medlemsstatane skal avstå frå å utferde eksportlisens som vil kunne framprovosere eller forlengje væpna konfliktar eller forverre eksisterande motsetnadar eller konfliktar i endemålstaten.

Kriterium 4

Bevaring av regional fred, tryggleik og stabilitet

Medlemsstatane skal avstå frå å utferde eksportlisens når det openbert er fare for at den påtenkte mottakaren vil nytte den militære teknologien eller det militære utstyret som skal eksporterast, til å angripe ein annan stat eller til å tvinge gjennom territorialkrav med makt.

Ved vurderinga av denne risikoen skal medlemsstatane ta omsyn til mellom anna følgjande:

a) om det går føre seg, eller om det er sannsynleg at det kan oppstå, ein væpna konflikt mellom mottakarstaten og eit anna land,

b) om det ligg territorialkrav føre mot eit naboland som mottakarstaten tidlegare har prøvd eller trua med å tvinge gjennom med makt,

c) om det er sannsynleg at den militære teknologien eller det militære utstyret vil nyttast til andre føremål enn legitime nasjonale tryggleiks- og forsvarsoppgåver i mottakarstaten,

d) at det er naudsynt å unngå å påverke den regionale stabiliteten negativt i vesentleg grad.

Kriterium 5

Den nasjonale tryggleiken i medlemsstatane og i territorium der dei eksterne sambanda er ein medlemsstats ansvar, og dessutan den nasjonale tryggleiken i venlegsinna og allierte land

Medlemsstatane skal ta omsyn til:

a) kva verknad den militære teknologien eller det militære utstyret som skal eksporterast, kan ha på deira eigne, på andre medlemsstatars og på venlegsinna og allierte lands forsvars- og tryggingsinteresser, samstundes som dei erkjenner at dette forholdet ikkje må røre ved omsynet til kriteriet om respekt for menneskerettane eller kriteriet om regional fred, tryggleik og stabilitet,

b) risikoen for at den militære teknologien eller det militære utstyret som skal eksporterast, kan verta nytta mot deira eigne eller andre medlemsstatars styrkar og mot styrkane til venlegsinna og allierte land.

Kriterium 6

Kjøparlandet si åtferd overfor verdssamfunnet, særleg med omsyn til haldninga landet har til terrorisme, kva alliansar det har inngått, og respekten for folkeretten

Medlemsstatane skal ta omsyn til mellom anna historikken i kjøparlandet når det gjeld:

a) støtte eller oppmoding til terrorisme og internasjonal organisert kriminalitet.

b) overhalding av internasjonale plikter, særleg om å avstå frå maktbruk, og av internasjonal humanitærrett.

c) plikter om ikkje-spreiing og andre former for rustningskontroll og nedrusting, særleg med omsyn til underteikning, ratifisering og gjennomføring av relevante konvensjonar om rustningskontroll og nedrusting nemnd i kriterium 1 bokstav b).

Kriterium 7

Risiko for at den militære teknologien eller det militære utstyret skal verta ulovleg omsett i kjøparlandet eller reeksportert på ugunstige vilkår

Ved vurderinga av kva verknad den militære teknologien eller det militære utstyret som skal eksporterast, kan ha på mottakarstaten, og av risikoen for at teknologien eller utstyret kan verta vidarelevert til ein uønskt sluttbrukar eller nyttast til eit uønskt føremål, skal det takast omsyn til følgjande:

a) mottakarstatens legitime forsvars- og tryggingsinteresser, også knytte til eventuell deltaking i FNs og andre fredsbevarande operasjonar,

b) den tekniske evna mottakarstaten har til å bruke teknologien eller utstyret,

c) evna mottakarstaten har til å gjennomføre effektiv eksportkontroll,

d) risikoen for at teknologien eller utstyret vil verta reeksportert til uønskte endemål, og historikken til mottakarstaten med omsyn til å overhalde reglar om reeksport eller innhente samtykke før reeksport som den eksporteranden medlemsstaten finn det naudsynt å påleggje,

e) risikoen for at teknologien eller utstyret skal verta vidaresend til terrororganisasjonar eller frittståande terroristar,

f) risikoen for teknologierverving gjennom ulovleg kopiering av produkt («reverse engineering») eller utilsikta teknologioverføring.

Kriterium 8

Samsvar mellom eksporten av militær teknologi eller militært utstyr og den økonomiske og tekniske evna i mottakarlandet, samstundes som det vert teke omsyn til at det er ønskjeleg at statar kan dekkje sine legitime tryggleiks- og forsvarsbehov med minst mogleg innsats av menneskelege og økonomiske ressursar til våpen

Medlemsstatane skal på bakgrunn av opplysningar frå relevante kjelder, som rapportar frå FNs utviklingsprogram (UNDP), Verdsbanken, Det internasjonale valutafondet (IMF) og Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling (OECD), vurdere om den planlagte eksporten i monaleg grad vil hindre ei berekraftig utvikling i mottakarstaten. Dei skal i denne samanheng vurdere den forholdsmessige storleiken på dei militære og sosiale utgiftene til mottakarstaten, i det dei tek omsyn òg til eventuell bilateral bistand eller bistand frå EU.

Vedlegg B – ATT artikkel 6 og artikkel 7

Artikkel 6 omfattar overføringar som er forbodne under avtalen. Dette omfattar overføringar som medfører brot på sanksjonar vedtekne av Tryggingsrådet i FN, medrekna våpenembargoar, resterande traktatplikter hjå statane og dessutan overføringar av våpen som eksportørstaten har kunnskap om at vil kunne nyttast til å gjere seg skuldig i folkemord, brotsverk mot menneskeslekta eller krigsbrotsverk. Artikkel 6 inneber òg at våpen, ammunisjon og delar og komponentar som vert eksporterte, skal tilfredsstille krava som vert stilte til krigføringsmidlar i den humanitære folkeretten.

Artikkel 7 omhandlar vilkår og kriterium for eksport av våpen og varer under avtalen. Kriteria er knytte til ei førehandvurdering av moglege konsekvensar for fred og tryggleik og risiko for brot på internasjonale menneskerettar, internasjonal humanitærrett, internasjonale reglar om terrorisme og reglar om transnasjonal organisert kriminalitet. Viss det er sannsynsovervekt at slike negative konsekvensar kan inntreffe, skal eksportløyve ikkje gjevast. Eksportørstaten skal ta omsyn til risikoen for at våpeneksporten kan nyttast til å gjennomføre alvorleg kjønnsbasert vald eller vald mot kvinner og barn i deira førehandvurdering.

Fotnoter

1)

Innst. S. nr. 80. Innstilling fra den forsterkede utenriks- og konstitusjonskomite om forbud mot utførsel av våben og ammunisjon og annet krigsmateriell til Bolivia og Paraguay samt eksport av våben og ammunisjon fra de militære fabrikker i sin alminnelighet (St.meld. nr 16 og nr. 24 – 1935.)

2)

Referat frå møte i Stortingssalen 11. mars 1959: Forslag om beklagelse av våpeneksport til Cuba. Stortinget.no: https://www.stortinget.no/no/Saker-og-publikasjoner/Stortingsforhandlinger/Lesevisning/?p=1959&paid=7&wid=a&psid=DIVL603&pgid=a_0908, bl.a. s 794.

3)

Referat frå møte i Stortingssalen 11. mars 1959: Forslag om beklagelse av våpeneksport til Cuba. Stortinget.no: https://www.stortinget.no/no/Saker-og-publikasjoner/Stortingsforhandlinger/Lesevisning/?p=1959&paid=7&wid=a&psid=DIVL603&pgid=a_0908, s 794, 798.

4)

Innst. S. nr. 35 – 1967–68. Innstilling frå utanriks- og konstitusjonskomitéen om forslag frå representant Finn Gustavsen lagt fram i Stortingets møte 13. oktober 1967.

5)

Tatt inn ved endring av retningslinjene 20.mai 2009