Prop. 19 L

(2012–2013)
Proposisjon til Stortinget (forslag til lovvedtak)

Endringer i lov om Folketrygdfondet (endringer i styreordningen)

Tilråding fra Finansdepartementet 9. november 2012, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Stoltenberg II)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Proposisjonens hovedinnhold

Finansdepartementet foreslår i denne proposisjonen endringer i styreordningen for Folketrygdfondet.

Folketrygdfondet ble opprettet som særlovselskap 1. januar 2008 og har et styre på ni personer, med personlige varamedlemmer. Det har i oppgave å forvalte Statens pensjonsfond Norge (SPN) og Statens obligasjonsfond (SOF) på vegne av Finansdepartementet. Forvaltningen skjer innenfor mandater fastsatt av departementet. Samlet forvaltningskapital ved utgangen av 2011 var på drøyt 180 mrd. kroner.

Styreordningen for Folketrygdfondet er et resultat av at en i forbindelse med omdanningen til særlovselskap i 2008 valgte å lovfeste praksisen som var blitt etablert for oppnevning av styremedlemmer. Flere utviklingstrekk tilsier at det er behov for endringer i styreordningen.

Det har vært praksis for at fem av styrets medlemmer oppnevnes etter forslag fra stortingsgruppene til de politiske partiene, i tråd med styrkeforholdet mellom partiene på Stortinget. Denne praksisen foreslås avviklet. En endring på dette området krever ingen lovendring. I avsnitt 3 gis det en redegjørelse for forslaget om å avvikle dagens oppnevningspraksis.

Departementet foreslår videre at antall styremedlemmer reduseres fra ni til sju personer. Det foreslås også å avvikle ordningen med personlige varamedlemmer og i stedet etablere en ordning med to fast møtende varamedlemmer. Forslaget medfører også innføring av en maksimal oppnevningstid på 12 år for styremedlemmene og varamedlemmene. For øvrig foreslås det at gjeldende delegering til Finansdepartementet av Kongens kompetanse til å utnevne styret i Folketrygdfondet, nedfelles i lov 29. juni 2007 nr. 44 om Folketrygdfondet (folketrygdfondloven). Lovforslagene er omhandlet i avsnittene 4-7.

Forslag til overgangsbestemmelser og økonomiske og administrative konsekvenser er omhandlet i henholdsvis avsnitt 8 og 9, mens merknader til de enkelte bestemmelsene i lovforslaget finnes i avsnitt 10.

Forslagene medfører at § 8 i folketrygdfondloven må endres.

2 Bakgrunnen for lovforslaget

Finansdepartementet sendte forslag til endringer i folketrygdfondloven på høring 18. mai 2012 med høringsfrist 17. august 2012. Høringsnotatet inneholder i all hovedsak de samme endringsforslagene som fremmes i denne proposisjonen.

Høringsnotatet ble sendt til følgende høringsinstanser:

Nærings- og handelsdepartementet

Banklovkommisjonen

Folketrygdfondet

Riksrevisjonen

Sivilombudsmannen

Akademikerne

Den norske Revisorforening

Finansieringsselskapenes Forening

Finansnæringens Hovedorganisasjon

Landsorganisasjonen i Norge

Norsk Kapitalforvalterforening

Norsk Tillitsmann ASA

Norsk Venture

Næringslivets Hovedorganisasjon

Departementet mottok fem svar, hvorav tre med merknader. Disse tre er fra Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO), Landsorganisasjonen i Norge (LO) og Folketrygdfondet.

NHO støtter forslaget. Organisasjonen uttaler:

”Styreordningen vil etter endringen også være mer i overensstemmelse med prinsippene for god eierstyring og selskapsledelse, og i tråd med de prinsipper Folketrygdfondet selv støtter opp om gjennom sin deltagelse i Eierforum og Norsk Utvalg for Eierstyring og Selskapsledelse (NUES).”

Merknadene fra Folketrygdfondet og LO fremgår i de enkelte omtalene.

3 Forslaget om å avvikle oppnevningspraksis

3.1 Gjeldende praksis

I samsvar med praksis fra før etableringen av særlovselskapet Folketrygdfondet i 2008, er partienes stortingsgrupper invitert til å fremme styrekandidater, der en i sammensetningen tar hensyn til styrkeforholdet mellom partiene på Stortinget. For tiden er fem av styrets ni medlemmer oppnevnt etter forslag fra partigrupper på Stortinget. De øvrige fire medlemmene er oppnevnt på fritt grunnlag av Finansdepartementet.

3.2 Høringen

I høringsnotatet foreslås det at ordningen med at fem av styrets ni medlemmer oppnevnes etter forslag fra stortingsgruppene til de politiske partiene skal avvikles. En endring av praksis på dette området krever ingen lovendring, men saken forelegges likevel Stortinget.

LO er negativ til en slik endring, og mener at Stortingets rolle bør videreføres og at beslutningen fortsatt skal ligge hos Kongen. LO uttaler:

”LO er (…) sterk tilhenger av at institusjoner med stor samfunnsmessig betydning har en solid forankring i demokratiske organer. Det er på denne bakgrunn ønskelig å videreføre en minst like stor medvirkning som nå fra Stortinget i oppnevningen av Folketrygdfondets styre for å gi dette kompetansemessig bredde og legitimitet i samfunnet.

LO merker seg også at det ikke foreligger noen evaluering eller grundigere vurdering av Folketrygdfondets virkemåte som grunnlag for endringsforslaget. Det kan nok fortone seg administrativt forenklende, men erfaringene med dagens styreordning fra samfunnets side er noe som må tillegges større vekt enn dette.

Departementets henvisning til at styret siden 2007 ikke lenger fastsetter referanseindeksen for forvaltningen er ingen vektig grunn til å innsnevre den demokratiske medvirkning i styreutvelgelsen. Folketrygdfondets viktige samfunnsoppdrag er ikke svekket.

En evaluering kan det være hensiktsmessig å gjøre, men da ikke med sikte på å øke ensidigheten i styresammensetningen, men snarere å sikre best mulig kompetanse og kvalitet på den oppnevning som partiene på Stortinget foretar.”

Folketrygdfondet er positiv til forslaget. Folketrygdfondet viser til at

”Folketrygdfondet har en samfunnsoppgave som ansvarlig forvalter av fellesskapets midler, og departementet bør også ved oppnevningen sikre at styremedlemmene har generell forståelse for Folketrygdfondets samfunnsoppdrag. Det er viktig at en ny oppnevningspraksis ikke medfører en svekket forankring av Folketrygdfondets virksomhet blant allmenheten, myndigheter og i finansmarkedet. Det er således viktig at styret samlet har bred erfaring og helhetlig kompetanse relatert til alle sider av Folketrygdfondets virksomhet, herunder samfunnsmessig forståelse.”

For øvrig peker Folketrygdfondet på at det er den største finansielle enkeltinvestoren på Oslo Børs og forvalter av betydelige verdier med stor betydning for norsk næringsliv og økonomi. Folketrygdfondet uttaler:

”Kompetanse, erfaring og kjennskap til næringslivet er derfor også en egenskap som bør vektlegges ved oppnevning av styremedlemmer.”

3.3 Departementets vurderinger

Den grunnleggende investeringsstrategien for SPN og SOF og virksomheten i Folketrygdfondet forankres i Stortinget, blant annet gjennom behandlingen av de årlige meldingene om Statens pensjonsfond og finansmarkedsmeldingen. Investeringsstrategien uttrykkes gjennom en strategisk referanseindeks som fastsettes av departementet. Referanseindeksen angir en strategisk fordeling av fondskapitalen på ulike typer aktiva og geografiske regioner. Tidligere ble referanseindeksen for SPN fastsatt av styret, men etter at organiseringen ble endret i 2007 er det departementet som fastsetter referanseindeksen. Departementets fastsettelse av referanseindeksen skjer etter at investeringsstrategien er forankret i Stortinget. Det gjøres rede for strategien i en årlig melding til Stortinget, slik tilfellet også er for investeringsstrategien for Statens pensjonsfond utland.

Den politiske forankringen av strategien for SPN ivaretas dermed på en annen måte enn da dagens praksis for oppnevning av styremedlemmer ble etablert. Folketrygdfondets rolle nå er å gjennomføre en investeringsstrategi som politiske myndigheter har vedtatt, å plassere fondsmidlene i henhold til en referanseindeks fastsatt av departementet på en mest mulig effektiv måte og å drive aktiv forvaltning innenfor fastsatte risikorammer. Det er dermed mindre naturlig med styremedlemmer oppnevnt etter forslag fra Stortinget enn tidligere.

Omdanningen av Folketrygdfondet til særlovselskap i 2008 klargjorde ansvarsdelingen mellom departementet og Folketrygdfondets styre. Departementet fastsetter overordnede investeringsrammer, mens styret i Folketrygdfondet er ansvarlig for den operative forvaltningen av SPN. I tråd med dette legger departementet i styringsdialogen med Folketrygdfondet stor vekt på å ansvarliggjøre styret innenfor de overordnede rammene for forvaltningen. Et styre som er oppnevnt av departementet på fritt grunnlag vil støtte opp under dette.

Departementet er enig med LO og Folketrygdfondet i at institusjoner med stor samfunnsmessig betydning bør ha en solid forankring i demokratiske organer, og at forankringen av Folketrygdfondets virksomhet blant allmennheten, myndigheter og i finansmarkedet ikke må svekkes. Departementet mener samtidig at en slik forankring fortsatt vil være til stede om utvelgelsen av samtlige styremedlemmer gjøres av departementet. Det vises til at det er bred politisk forankring av Folketrygdfondets virksomhet, herunder forvaltningen av og innretningen av strategien for SPN og SOF gjennom de årlige meldingene til Stortinget om Statens pensjonsfond og finansmarkedsmeldingen.

Denne forankringen innebærer at Stortinget gis anledning til å drøfte viktige sider ved forvaltningen av fondene og virksomheten i Folketrygdfondet i en bredere sammenheng.

Et styre oppnevnt uavhengig av partitilknytning vil etter departementets syn understreke at det er en klar ansvars- og rolledeling mellom politiske myndigheter som fastsetter den overordnede strategien og styret i Folketrygdfondet som har ansvar for den operasjonelle gjennomføringen. Dette har vært et viktig poeng i debatten internasjonalt om statlige investeringsfond.

Departementet er enig med Folketrygdfondet i at det er viktig at styret samlet har bred erfaring og helhetlig kompetanse relatert til alle sider av Folketrygdfondets virksomhet, herunder samfunnsmessig forståelse.

Rammeverket for Folketrygdfondet medfører at det er stilt strenge krav til internkontroll, risikostyring og rapportering. Styret har som del av dette ansvar for å påse at det etableres betryggende styringssystemer og kontrollrutiner. Kapitalforvaltning er en risikabel og komplisert virksomhet som stiller store krav til spesialisert kompetanse. Det eksisterer flere eksempler på negative hendelser i store finansinstitusjoner internasjonalt de siste 10-15 årene som kan tilskrives sviktende risikostyring og kontroll med virksomheten. Folketrygdfondet må derfor ha et styre som har kompetanse til å ivareta disse oppgavene på en god måte.

Folketrygdfondet har, foruten målet om å skape høyest mulig avkastning over tid innenfor et moderat nivå på risiko, en viktig samfunnsoppgave som forvalter av fellesskapets midler. Folketrygdfondet er en langsiktig aktør i det norske og nordiske kapitalmarkedet. Det er derfor viktig at styret har bred kompetanse og forståelse for ansvarlig, langsiktig forvaltning.

Departementet vil også peke på at Folketrygdfondet ikke er underlagt tilsyn av Finanstilsynet og er heller ikke gjenstand for aksje- og obligasjonsmarkedets vurderinger av virksomhetens prestasjoner. Begge forholdene innebærer at styrets tilsynsfunksjon er særlig viktig. Departementet er ikke kjent med at det har vært negative hendelser i kapitalforvaltningen i Folketrygdfondet.

Departementet mener på denne bakgrunn at medlemmer av Folketrygdfondets styre bør oppnevnes på bakgrunn av personlige kvalifikasjoner, uavhengig av partitilknytning.

Ved at alle styremedlemmene velges av ett organ vil en trolig også sikre en mer helhetlig vurdering av styrets sammensetning og kompetanse.

Videre muliggjør forslaget at antall styremedlemmer kan reduseres, og at ordningen med personlige varamedlemmer kan avvikles, jf. omtale i henholdsvis avsnittene 4 og 5.

3.4 Forslaget

Departementet foreslår på denne bakgrunn at praksisen med at partienes stortingsgrupper inviteres til å fremme styrekandidater, der en tar hensyn til styrkeforholdet mellom partiene på Stortinget, avvikles og at samtlige styremedlemmer i stedet utnevnes uavhengig av partitilknytning. En endring av praksis på dette området krever ingen lovendring.

4 Antall styremedlemmer – lovfesting av departementets kompetanse

4.1 Gjeldende rett

Det følger av § 8 første ledd i folketrygdfondloven at Folketrygdfondet skal ha et styre bestående av ni medlemmer, som med personlige varamedlemmer oppnevnes av Kongen for fire år om gangen, inntil regnskapet er avsluttet for det fjerde året etter oppnevningen. Det følger av § 8 femte ledd at Kongen utpeker lederen for styret. Styret velger nestlederen blant sine medlemmer. Myndigheten til å oppnevne styret og lederen er delegert til Finansdepartementet ved vedtak 29. juni 2007 nr. 938.

4.2 Høringen

I høringsnotatet foreslås det at antall styremedlemmer i Folketrygdfondet reduseres med to, fra ni til sju personer. LO har ikke merknader til forslaget. Både NHO og Folketrygdfondet støtter forslaget.

Det foreslås i høringsnotatet at delegeringen av Kongens kompetanse til departementet, jf. vedtak 29. juni 2007 nr. 938, nedfelles i loven slik at det fremgår av loven at styret oppnevnes og styreleder utpekes av departementet. LO er negative til forslaget. NHO og Folketrygdfondet støtter forslaget.

4.3 Departementets vurderinger

4.3.1 Antall styremedlemmer

Departementet mener at et styre på ni personer er høyt i forhold til andre statlige virksomheter. Flere styremedlemmer bidrar ikke nødvendigvis til et sterkere styre, men kan tvert i mot medvirke til at det enkelte styremedlem isolert sett føler et mindre ansvar knyttet til de oppgaver styret samlet sett er satt til å ivareta. Det relativt høye antallet styremedlemmer har også sin bakgrunn i den rollen partigruppene på Stortinget har ved oppnevnelsen.

Folketrygdfondet er en viktig samfunnsinstitusjon, og det er viktig at styret i Folketrygdfondet har bred og relevant kompetanse. Samtidig stiller kapitalforvaltning krav til spesialisert kompetanse. Etter departementets syn kan disse hensynene sikres også med noe færre medlemmer enn i dag. Etter departementets oppfatning bør et styre på sju medlemmer være tilstrekkelig til å ivareta styrets ansvar på en god måte.

4.3.2 Bestemmelser om departementets kompetanse

Departementet foreslo i høringen at delegeringen av Kongens kompetanse til departementet, jf. vedtak 29. juni 2007 nr. 938, nedfelles i loven.

LO mener at ”(…) beslutningen fortsatt skal ligge hos Kongen.”

Ved at Kongens myndighet til å oppnevne styret og å utpeke lederen, jf. folketrygdfondloven § 8 første og femte ledd, allerede er delegert til Finansdepartementet, mener departementet at det bør fremgå av loven at styreoppnevningen gjøres av departementet og ikke av Kongen. I tråd med alminnelig forfatningsrett medfører ikke forslaget at Kongen fratas myndighet selv om det fremgår av loven at myndigheten til å oppnevne styret og styreleder ligger til departementet. Kongen vil likevel kunne utøve denne myndigheten selv. Departementet fastholder at det bør fremgå av loven av departementet oppnevner styret og utpeker styreleder.

4.4 Departementets forslag

Departementet foreslår på denne bakgrunn at antall styremedlemmer i Folketrygdfondet reduseres med to, fra ni til sju personer. Videre foreslår departementet at delegeringen av Kongens kompetanse til departementet nedfelles i loven slik at det fremgår av loven at styret oppnevnes og styreleder utpekes av departementet. Det foreslås samtidig en redaksjonell endring som medfører at nåværende første punktum blir første og annet punktum.

Se forslag til folketrygdfondloven § 8 første ledd første og annet punktum og forslag til endring av § 8 femte ledd første punktum.

5 Ordningen med personlige varamedlemmer

5.1 Gjeldende rett

Det følger av § 8 første ledd i folketrygdfondloven at det skal oppnevnes personlige varamedlemmer som oppnevnes av Kongen for fire år om gangen, inntil regnskapet er avsluttet for det fjerde året etter oppnevningen.

I henhold til § 8 tredje ledd kan styremedlemmer og varamedlemmer tre tilbake før tjenestetiden er ute med rimelig forhåndsvarsel til departementet. Det følger av bestemmelsenes fjerde ledd at dersom styremedlemmer eller varamedlemmer fratrer eller dør i løpet av den tid de er oppnevnt for, skal nytt medlem eller varamedlem oppnevnes for den gjenstående tiden.

5.2 Høringen

Departementet foreslår i høringsnotatet at ordningen med personlige varamedlemmer avvikles og at det i stedet etableres en ordning med to fast møtende varamedlemmer. NHO og Folketrygdfondet støtter forslaget.

5.3 Departementets vurderinger og forslag

Dagens ordning med personlige varamedlemmer er lite hensiktsmessig. Det kan gå lang tid mellom hver gang et styremedlem er fraværende. De personlige varamedlemmene får dermed ikke anledning til løpende å følge virksomheten, noe som er en ulempe når vervet skal utøves.

Videre vil det ved styremedlems fratreden mv. etter § 8 tredje ledd måtte foretas en særskilt oppnevning av også varamedlem når nytt styremedlem skal oppnevnes.

Departementet foreslår at ordningen med personlige varamedlemmer avvikles og at det i stedet etableres en ordning med to fast møtende varamedlemmer. Varamedlemmene vil da få samme informasjonstilfang som de faste medlemmene. Departementet har vurdert å avvikle vararepresentantordningen i likhet med hva som gjelder for en rekke private selskaper, men har kommet til at det ikke er ønskelig. Forslaget er i overensstemmelse med det som gjelder for varamedlemordningen for hovedstyret i Norges Bank, jf. Ot.prp. nr. 58 (2008-2009) Om lov om endringer i lov 24. mai 1985 nr. 28 om Norges Bank og pengevesenet mv. (ny regnskaps- og revisjonsordning mv.).

Det vises til forslag til folketrygdfondloven § 8 første ledd nytt tredje punktum.

6 Oppnevningstid

6.1 Høringen

I høringsnotatet foreslås det at det innføres en maksimal samlet oppnevningstid for styremedlemmer på 12 år. NHO og Folketrygdfondet er positive til dette forslaget.

6.2 Departementets vurderinger og forslag

Departementet foreslår at det innføres en maksimal oppnevningstid på 12 år for styrets medlemmer, slik det som gjelder ved oppnevning av styremedlemmer i Norges Bank. Dette vil legge grunnlaget for en naturlig tilførsel av ny kompetanse til styret. Den foreslåtte rammen på 12 år for styreverv gjelder samlet for funksjon som medlem og som leder. Forslaget gjelder også varamedlemmer.

Se forslag til folketrygdfondloven § 8 første ledd nytt fjerde punktum.

7 Ansatterepresentasjon i styret

7.1 Gjeldende rett

Det følger av § 8 annet ledd at ved behandling av administrative saker suppleres styret med ytterligere ett styremedlem og én observatør som velges av og blant de ansatte. Nærmere retningslinjer om valg, valgbarhet, stemmerett, funksjonstid mv. for ansatterepresentanter er fastsatt av administrerende direktør.

7.2 Høringen

Det er ikke foreslått endringer av ordningen med ansatterepresentasjon i folketrygdfondloven § 8 annet ledd i høringsnotatet.

Folketrygdfondet foreslår i sitt høringssvar at ansatterepresentanten bør delta og ha stemmerett i samtlige styresaker, ikke kun de administrative. Folketrygdfondet uttaler:

”Når det fremmes forslag til endringer i styreordningen for Folketrygdfondet, bør det etter vår oppfatning også vurderes endringer hva gjelder bestemmelsen om ansatterepresentanter. I dag velges ett styremedlem, en observatør og ett varamedlem av og blant de ansatte. Ansatterepresentantene deltar i behandlingen av administrative saker, men er til stede under øvrige saker som behandles. Drøftelsene i styret hensyntar ikke nødvendigvis skillet mellom administrative og ikke-administrative saker, og generelt er det kunstig at ansatterepresentanter kun ansvarliggjøres for enkelte av de vedtak styret fatter. Selv om ansatterepresentanter er til stede under hele styremøtet, fremstår skille som unaturlig. Folketrygdfondet er av den oppfatning at ansatterepresentanter bør delta og ha stemmerett i samtlige styresaker, ikke kun de administrative. Denne ordningen følger også av aksjelovgivningen, og tilsvarende bør gjelde for Folketrygdfondet.”

7.3 Departementets vurderinger og forslag

Ved behandlingen av administrative saker har de ansattes representanter samme rettigheter og plikter som de øvrige medlemmene, det vil si tale-, forslags- og stemmerett. Forarbeidene drøfter ikke hva som omfattes av begrepet administrative saker, se Ot.prp. nr. 49 (2006-2007) Om lov om Folketrygdfondet, avsnitt 3.4. Begrepet er vidt og favner blant annet personal- og tilsettingssaker, saker om omplasseringer, permitteringer, oppsigelser, avtaler med arbeidsorganisasjoner, arbeidstid, ferier, arbeidsmetoder, opplæringsspørsmål, utforming av arbeidsoppgaver, tilrettelegging av arbeidet, organisasjonsendringer, henvendelser fra samarbeidsutvalg mv. Også budsjettsaker, årsmeldinger, årsregnskap mv. vil vanligvis karakteriseres som administrative.

Det vil si at de ansatte som gruppe er representert i et bredt spekter av saker som vedrører driften av virksomheten.

For Folketrygdfondets del er det ingen direkte sammenheng mellom selskapets beslutninger om hvordan målsetningene for selskapet skal nås og spørsmålet om fortsatt drift. Styret i Folketrygdfondet tar beslutninger som gjelder gjennomføringen av den strategien og de rammer som Stortinget og departementet har fastsatt. Til forskjell fra hva som gjelder for hovedtyngden av selskaper som omfattes av aksjelovgivningen, er det derfor ikke samme behov for at de ansatte i Folketrygdfondet skal ha stemmerett i saker utover de administrative.

Ordningen med ansatterepresentasjon ble vedtatt ved opprettelsen av Folketrygdfondet som særlovselskap og er dermed en relativt ny ordning. Ordningen er også lik ordningene som gjelder for både Norges Bank, jf. lov 24. mai 1985 nr. 28 § 6 tredje ledd, og særlovselskapet Innovasjon Norge, jf. lov 19. desember 2003 nr. 130 om Innovasjon Norge § 14 annet ledd. Departementet mener det ikke bør gjøres endringer i ordningen.

Departementet er etter dette kommet til at det ikke foreslås endringer av folketrygdfondloven § 8 annet ledd.

8 Overgangsbestemmelser

Det følger av folketrygdfondloven § 8 første ledd at medlemmene og de personlige varamedlemmene oppnevnes for fire år om gangen, inntil regnskapet er avsluttet for det fjerde året etter oppnevningen. Ved endringslovens ikrafttredelse vil ni styreverv og tilsvarende mange varamedlemsverv løpe.

I likhet med hva som ble foreslått i høringsnotatet, foreslår departementet at nytt styre skal oppnevnes ved endringslovens ikrafttredelse. Det samme foreslås for oppnevnelse av varamedlemmene. Det foreslås videre at departementet gis myndighet til å fastsette overgangsbestemmelser.

Som del av en overgangsordning er det i høringsnotatet lagt opp til at et visst antall av styrets medlemmer velges kun for to år og ikke for fire år som er valgperioden i henhold til loven. Ved å unngå at hele styret er på valg hvert fjerde år sikres kontinuitet i styret. LO har ikke merknader til forslaget, mens NHO og Folketrygdfondet er positive.

Medlemmene og styremedlemmene oppnevnes inntil regnskapet er avsluttet for det fjerde året etter oppnevningen. Det medfører at departementet ved første gangs oppnevnelse må oppnevne for en noe lenger periode enn henholdsvis to og fire år.

Departementet foreslår at departementet ved lovens ikrafttredelse oppnevner nytt styre bestående av sju medlemmer og to varamedlemmer. Finansdepartementet foreslår også at departementet gis myndighet til å fastsette overgangsbestemmelser. Det vises til forslag om overgangsbestemmelse under romertall II.

9 Økonomiske og administrative konsekvenser

Forslaget til ny styreordning vil forenkle administrasjonen knyttet til styrets arbeid, men antas ikke å ha vesentlige økonomiske konsekvenser.

10 Merknader til de enkelte bestemmelsene i lovforslaget

Til § 8 første ledd første punktum:

Bestemmelsen er endret slik at antall styremedlemmer reduseres fra ni til sju.

Videre er bestemmelsen endret slik at det fremgår at styreoppnevningen gjøres av departementet og ikke av Kongen.

Til § 8 første ledd annet punktum:

Endringen er redaksjonell. Tidligere første punktum er endret til to punktumer.

Til § 8 første ledd tredje punktum:

Bestemmelsen fastsetter en ordning med to fast møtende varamedlemmer.

Videre fremgår det av bestemmelsen at oppnevningen gjøres av departementet.

Til § 8 første ledd fjerde punktum:

Bestemmelsen medfører at oppnevning av medlemmer og varamedlemmer kan skje for en samlet periode på tolv år.

§ 8 femte ledd:

Bestemmelsen er endret slik at det fremgår at utpekingen av styreleder gjøres av departementet.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endringer i lov om Folketrygdfondet (endringer i styreordningen).

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak til lov om endringer i lov om Folketrygdfondet (endringer i styreordningen) i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til lov om endringer i lov om Folketrygdfondet (endringer i styreordningen)

I

I lov 29. juni 2007 nr. 44 om Folketrygdfondet gjøres følgende endringer:

§ 8 første ledd skal lyde:

Folketrygdfondet skal ha et styre bestående av sju medlemmer, somoppnevnes av departementet for fire år om gangen. Oppnevningen gjelder inntil regnskapet er avsluttet for det fjerde året etter oppnevningen. Departementet oppnevner to varamedlemmer til styret. Gjenoppnevning av medlemmer og varamedlemmer kan skje for en samlet periode på tolv år.

§ 8 femte ledd første punktum skal lyde:

Departementet utpeker lederen for styret.

II

Loven trer i kraft 1. januar 2013.

Departementet oppnevner ved lovens ikrafttredelse nytt styre bestående av sju medlemmer og to varamedlemmer. Departementet kan fastsette overgangsbestemmelser.