Meld. St. 20

(2013–2014)
Melding til Stortinget

Produksjonstilskudd til nyhets- og aktualitetsmedier

Tilråding fra Kulturdepartementet 11. april 2014, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Innledning, bakgrunn og sammendrag

1.1 Innledning og bakgrunn

Denne stortingsmeldingen følger opp anmodningsvedtak av 26. november 2013 fra Stortinget til regjeringen, vedtak nr. 36 (2013–2014). Anmodningsvedtaket er fattet i forbindelse med Stortingets behandling av innstilling fra finanskomiteen om nasjonalbudsjettet for 2014 og forslaget til statsbudsjett for 2014, og lyder som følger: Stortinget ber regjeringen gjennomgå pressestøtten og vurdere ulike modeller for å innføre et tak i støtten. Departementet forstår anmodningsvedtaket slik at Stortinget ønsker en orientering om produksjonstilskuddet til nyhets- og aktualitetsmedier samt en vurdering av ulike tak for hvor mye tilskudd som kan gis til en enkelt mottaker.

En ny forskrift om produksjonstilskudd for nyhets- og aktualitetsmedier ble fastsatt av Kulturdepartementet 25. mars 2014[1] . Produksjonstilskuddet var tidligere i praksis avgrenset til publisering på papir, noe som innebar at aviser som lyktes i å bringe sine avislesere over til digitale publiseringsplattformer mistet tilskudd. Den nye forskriften endrer tilskuddsordningen, slik at det fra og med 2014 kan gis produksjonstilskudd for publisering på alle plattformer, med unntak av kringkasting. Departementet legger til grunn at innføringen av den plattformnøytrale tilskuddsordningen vil gi mediebransjen bedre vilkår for innovasjon og fornyelse. Modernisering av det mediepolitiske virkemiddelapparatet gjennom økt likebehandling av mediene, uavhengig av teknologisk plattform, er en viktig målsetning for regjeringens mediepolitikk. I denne meldingen vil departementet gi en fremstilling av hovedtrekkene i produksjonstilskuddet for nyhets- og aktualitetsmedier.

I forbindelse med arbeidet med den nye tilskuddsordningen sendte departementet 2. desember 2013 på høring et forslag til enkelte justeringer i ordningen. Høringen inkluderte blant annet et forslag om å innføre et dynamisk tilskuddstak som innebærer at samlet tilskudd ikke kan utgjøre mer enn 40 prosent av et medieselskaps totale driftskostnader. I tillegg foreslo departementet å opprettholde et tidligere forslag foreslått av regjeringen Stoltenberg II, om å innføre et statisk tilskuddstak som begrenser tilskuddet til det enkelte medieselskap til 40 mill. kroner per år. Den nye produksjonstilskuddsordningen har trådt i kraft med et dynamisk tilskuddstak tilsvarende 40 prosent av et medieselskaps driftskostnader. Det andre tilskuddstaket, dvs. det statiske tilskuddstaket på 40 mill. kroner, samt andre modeller for tilskuddstak, vil bli vurdert nærmere i denne stortingsmeldingen.

1.2 Sammendrag

I kapittel 2 redegjør departementet for produksjonstilskuddet for nyhets- og aktualitetsmedier. Kapittelet inneholder en kort gjennomgang av produksjonstilskuddet i et historisk perspektiv, samt en oversikt over de viktigste elementene i den nye plattformnøytrale tilskuddsordningen.

I kapittel 3 vurderer departementet ulike modeller for tilskuddstak. Departementet mener at det i en rammestyrt ordning som produksjonstilskuddet, er viktig å sikre at ikke et fåtall aktører tar en utforholdsmessig stor andel av tilskuddet. Departementet konkluderer med at det bør innføres et statisk tilskuddstak på 40 mill. kroner per medieselskap per år fra og med 2015.

I kapittel 4 omtales de økonomiske og administrative konsekvensene av departementets forslag i meldingen.

2 Produksjonstilskuddet til nyhets- og aktualitetsmedier

2.1 Historikk og bakgrunn

Produksjonstilskuddet til nyhets- og aktualitetsmedier utgjør nær 90 prosent av den direkte pressestøtten. I 2014 er tilskuddet på 308 mill. kroner. Fra pressestøtten til dagsaviser ble introdusert i 1969 og frem til i år, har tilskuddsordningen i praksis vært forbeholdt aviser som utkommer på papir. I samme periode – og særlig de siste femten årene – har det skjedd omfattende endringer på medieområdet, både innenfor teknologi, mediebruk og medieøkonomi. Med dette som bakteppe ble det i 2009 oppnevnt et utvalg (Mediestøtteutvalget) som ble bedt om å foreta en helhetlig vurdering av bruk av økonomiske virkemidler på medieområdet. Utvalget gikk inn for å opprettholde produksjonstilskuddet, men mente at fordelingskriteriene i ordningen burde endres, slik at fordelingen blir «plattformuavhengig», dvs. at tilskuddet tildeles uavhengig av hvordan innholdet distribueres.[2]

Departementet sendte i 2012 og 2013 ut totalt fire høringsnotat med forslag til et mer plattformnøytralt system for produksjonstilskudd til nyhets- og akutalitetsmeder. Tilskuddsordningen anses som statsstøtte iht. EØS-avtalen artikkel 61 (1). Den nye ordningen har derfor blitt notifisert til EFTAs overvåkningsorgan som lovlig statsstøtte iht. EØS-avtalen artikkel 61 (3) (c). I EFTAs overvåkningsorgans vedtak datert 12. mars 2014 er produksjonstilskuddet godkjent som lovlig statsstøtte iht. EØS-avtalen artikkel 61 (3) (c). Et stort flertall av høringsinstansene støttet målet om å gjøre ordningen mer plattformnøytral. Høringene ledet frem til den nye forskriften om produksjonstilskudd for nyhets- og aktualitetsmedier, fastsatt av departementet 25. mars 2014.

2.2 Hovedtrekkene i det plattformnøytrale produksjonstilskuddet

Produksjonstilskuddet har i mange år vært et målrettet og effektivt instrument for å fremme mediemangfold i Norge. Omleggingen av ordningen innbærer derfor ikke et helt nytt system. Samtidig har det vært viktig å fjerne de barrierene mot digital publisering og innovasjon i avisbransjen som lå i den papirbaserte ordningen. Under presenterer departementet hovedelementene i den nye tilskuddsordningen for nyhets- og aktualitetsmedier:

Kvalifikasjonskriterier

I den nye ordningen vil det ikke lenger være et vilkår at tilskuddsmottakeren må utgi papiravis. Slik åpnes det for eksempel for at medier som utelukkende publiserer på Internett kan motta tilskudd, forutsatt at de øvrige vilkårene for tilskudd er oppfylt. Disse vilkårene knytter seg dels til medienes innhold ved at tilskudd kun gis til medier som inneholder et bredt tilbud av nyhets-, aktualitets- og debattstoff fra ulike samfunnsområder. Det stilles videre vilkår til medienes opplag og utgivelseshyppighet samt krav til brukerbetaling og ansvarlig redaktør. Endelig må minst 50 prosent av mediets opplag være solgt gjennom abonnement.

Tradisjonell kringkasting omfattes ikke av ordningen. Slike tjenester skiller seg fra andre nyhetsmedier både mht. formidlingsteknologi, brukerbetaling og økonomi. Departementet har derfor funnet det lite hensiktsmessig å utvide ordningen til å omfatte kringkastingstjenester.

Fordelingskriterier

Det nye produksjonstilskuddet innebærer at alle publiseringsmåter, både digitale og papirbaserte, trekkes inn i beregningen av tilskuddet. Tilskuddet beregnes på bakgrunn av opplysninger om opplag, utgivelseshyppighet, utgiversted, spredning og lokal konkurranseposisjon:

Tilskuddet til nummerén- og alenemedier, dvs. nyhets- og akutalitetsmedier som er størst eller alene på sine utgiversteder, beregnes med utgangspunkt i antall ukentlige utgivelser. Både elektroniske og papirbaserte utgaver gir rett til tilskudd. I praksis vil en avis for eksempel kunne velge å utgi papiravis tre dager i uken og e-avis to dager i uken, og likevel få tilskudd som en fem-dagers-avis.

Tilskuddet til nummertomediene, dvs. nyhets- og aktualitetsmedier som har en konkurrent med større opplag på utgiverstedet, beregnes på bakgrunn av samlet årsopplag multiplisert med en tilskuddssats. Tilskuddet beregnes uavhengig av publiseringsplattform. Nummertomediene har til dels ulike konkurranseposisjoner. Fordelingen til nummertoavisene vil derfor beregnes iht. tre ulike tilskuddssatser: riksmedier, medier i Oslo, Bergen, Stavanger og Trondheim og andre medier. Kategorien riksmedier erstatter kategorien riksspredte meningsbærende aviser i tidligere ordning.

Tilskuddet til nummerén- og alenemedier er forbeholdt små medier med et opplag på mellom 1000 og 6000 eksemplarer. Nummertomediene har en nedre opplagsgrense på 1000, men ingen øvre opplagsgrense. Nummertomediene mottar størstedelen, ca 80 prosent, av midlene som ligger i ordningen. Tilskuddsbeløp og tilskuddssatser fastsettes av departementet på bakgrunn av bevilgningen for det enkelte år og den økonomiske utviklingen i de ulike gruppene av nyhets- og aktualitetsmedier.

Tilskuddstak

Samlet tilskudd per år kan maksimalt utgjøre 40 prosent av driftskostnadene til det enkelte medieselskap. Tilskuddstaket er nytt i forhold til tidligere ordning, og er innført for å sikre at den enkelte støttemottaker ikke i for stor grad blir avhengig av tilskuddet. Departementet har fastsatt tilskuddstaket til 40 prosent av driftskostnadene for å sikre at ordningens formål oppfylles på en tilfredsstillende måte. Departementet har i denne forbindelse også sett hen til sakens EØS-rettslige side, hvor EU-kommisjonen i likende saker har stilt krav om et tilskuddstak satt til 40 prosent av mottakernes totale driftskostnader. Per i dag vil trolig kun ett medium rammes av et støttetak satt til 40 prosent av driftskostnadene. Dette gjelder Bremanger Budstikke, som i tilskuddsåret 2012 dekket 40,6 prosent av driftskostnadene med produksjonstilskuddet. For de øvrige medieselskapene som vil bli omfattet av ordningen, vil et støttetak satt til 40 prosent neppe få noen umiddelbare konsekvenser.

Ordningens treffsikkerhet og proporsjonalitet

Det er av avgjørende betydning av produksjonstilskuddet går til medier med et reelt behov for støtte. Den nye ordningen inneholder derfor flere mekanismer som skal sikre at ordingen blir mest mulig treffsikker. For det første vil det ikke gis tilskudd til medieselskap som har årsoverskudd etter skatt på mer enn to mill. kroner siste regnskapsår, eller mer enn seks mill. kroner skatt de siste tre regnskapsår. For det andre vil medieselskap med en gjennomsnittlig driftsmargin på over 10 prosent siste tre år, inklusiv utbetalt produksjonstilskudd, få en tilsvarende avkortning i tilskuddet. Avkortning gjennomføres enten ved reduksjon i neste års tilskudd, eller der mediet har gått ut av ordningen, ved tilbakebetaling av tilskudd. Avkortningen skal bringe gjennomsnittlig driftsmargin ned til 10 prosent.

Begrensninger i utbytte

Det har tradisjonelt ikke vært tillatt for medier som mottar produksjonstilskudd å dele ut utbytte. I den nye ordningen er det åpnet for at selskap som mottar produksjonstilskudd kan utdele et moderat utbytte. Dette er gjort for å bedre små nyhetsmediers mulighet til å hente inn risikokapital. Utbytteadgangen er samtidig begrenset for å sikre at støtteordningens legitimitet opprettholdes. Utbytte per år kan maksimalt tilsvare renten på selskapets egenkapital, fastsatt i henhold til gjennomsnittlig effektiv årsrente for statsobligasjoner med en løpetid på 10 år i året før gjeldende tilskuddsår, med to prosent påslag på to prosent poeng. Utbytte per år kan maksimalt utgjøre 25 prosent av mottatt produksjonstilskudd for det aktuelle året. Utbytte per år kan videre maksimalt utgjøre NOK 1 000 000.

3 Tilskuddstak

3.1 Innledning

I det følgende kapittelet redegjøres det for ulike modeller for tilskuddstak som har blitt drøftet av departementet i høringsrunden samt høringsinstansenes reaksjoner. Dernest vurderer departementet hvilke former for tilskuddstak som bør ligge i produksjonstilskuddet.

3.2 Høringen

Tilskuddstak har vært hørt ved en rekke anledninger under arbeidet med den nye tilskuddsordningen. Foruten den siste høringen av 2. desember 2013, er ulike modeller for tilskuddstak også drøftet i høringene av 30. mars 2012 og 22. november 2012.

Følgende modeller for tilskuddstak har blitt drøftet i høringsrundene:

Dynamisk tilskuddstak

I den nye ordningen er det som nevnt inkludert et dynamisk støttetak satt til 40 prosent av medieselskapenes totale driftskostnader. I høringsrunden pekte departementet på at formålet med tilskuddstaket å sikre at den enkelte støttemottaker ikke i for stor grad blir avhengig av tilskuddet. Departementet viser for øvrig til at EFTAs overvåkningsorgan har anbefalt departementet å innføre et slikt tak, med henvisning til at dette vil sikre tilskuddsordningens forenelighet med EØS-avtalens statsstøtteregler og EU-kommisjonens praksis i liknende saker.

Statisk tilskuddstak

Et statisk tilskuddstak innebærer i denne sammenheng at det settes et maksimalt kronebeløp for hvor mye tilskudd et enkelt medieselskap kan motta per år. I høringsrunden har departementet tatt til orde for at tilskudd per medieselskap ikke skal overstige 40 mill. kroner per år. Departementet begrunnet forslaget med at grenser for hvor mye et enkelte selskap kan motta i tilskudd er viktig for å sikre en proporsjonal og målrettet ordning, og for å sikre mot ev. uheldige utslag av de fastsatte tildelingskriteriene. Produksjonstilskuddet er en rammestyrt ordning. Det vil si at mer støtte til noen aktører betyr mindre støtte til andre. Et statisk støttetak kan sikre at ikke én eller et fåtall aktører blir tildelt for mye av den totale tilskuddsrammen. Nivået på beløpsgrensen på 40 mill. kroner ble dels begrunnet med den økonomiske situasjonen i avisene og dels med henvisning til daværende tilskuddsnivå. Departementet har også drøftet hvorvidt kronebeløpet burde justeres med jevne mellomrom eller indeksreguleres. Departementet konkluderte med at det ikke er behov for slike mekanismer.

Tilskuddstak fastsatt i henhold til prosentandel av den totale rammen for tilskuddet

I høringsrunden omtalte departementet også en alternativ modell som innebærer at det settes en øvre grense for hvor stor andel av den totale tilskuddsrammen et medieselskap kan motta. Med en slik løsning vil maksimalt årlig tilskudd være avhengig av nivået på bevilgningen.

3.3 Høringsinstansenes syn

Responsen fra høringsrundene viser at aktørene er positive til et dynamisk tilskuddstak knyttet til driftskostnader, samtidig som et flertall av høringsinstansene stiller seg skeptiske til et statisk støttetak knytte til et kronebeløp.

I den siste høringsrunden støtter aktørene Norsk Journalistlag (NJ), Landslaget for lokalaviser (LLA), Familie & Medier og Polaris Media departementets forslag om å innføre et tilskuddstak basert på det enkelte medieselskaps driftskostnader. Bergensavisen og redaksjonsklubbene i Dagsavisen og Vårt Land, er kritiske til innføringen av støttetak generelt.

De fleste høringsinstansene, deriblant Amedia, Klassekampen, Mediebedriftenes Landsforening (MBL), Mentor Medier, Tun Media og Schibsted, er prinsipielt for et tilskuddstak, men mener at et dynamisk tak knyttet til driftskostnader er langt bedre enn, og erstatter behovet for, et statisk tilskuddstak på 40 mill. kroner, som de fremhever som problematisk. Særlig Mentor Medier, som eier de to største støttemottagerne i ordningen som begge blir rammet av et statisk tak, er kritiske og vil heller ta i bruk et dynamisk tak.

Klassekampen skriver for eksempel: «Vi mener et dynamisk tak på 40 prosent er tilstrekkelig for å oppnå målsettingen om å begrense pressens avhengighet av statlige støttetiltak». Lignende skriver MBL: «Et dynamisk støttetak vil alene være tilstrekkelig til å oppnå målet om at ingen mottaker i for stor grad blir avhengig av støtte».

Flere av høringsinstansene, deriblant MBL, mener konsekvensene av å innføre et statisk absolutt tak er «utilstrekkelig utredet, både når det gjelder konsekvensen for de avisene som rammes og konsekvensene for ordningen som sådan». Flere instanser peker dessuten på at et statisk tak er konkurransevridende, fordi det kan føre til at to sammenlignbare aviser får ulik støtte per opplagsenhet. Mentor Medier skriver: «Departementets forslag med dynamisk kostnadstak og et statisk kronetak vil fungere konkurransevridende og ha motsatt effekt av det ESA trolig ønsker. Dette setter legitimiteten til hele den norske pressepolitikken i fare».

3.4 Departementets vurdering

I høringsrundene har departementet drøftet flere ulike modeller for tilskuddstak. Flere av høringsinstansene har pekt på at det dynamiske tilskuddstaket knyttet til 40 prosent av mottakernes driftskostnader, erstatter behovet for et statisk tilskuddstak på 40 mill. kroner. Departementet vil derfor presisere at ulike typer av tilskuddstak har ulike formål:

Det dynamiske tilskuddstaket som allerede er gjennomført i den nye ordningen har til formål å sikre at den enkelte tilskuddsmottaker ikke i for stor grad blir avhengig av produksjonstilskuddet.

Det statiske tilskuddstaket knyttet til et bestemt kronebeløp har som formål å sikre en forholdsmessig fordeling av midlene i rammen for produksjonstilskuddet. Produksjonstilskuddet er en rammestyrt ordning. Det vil si at mer støtte til noen aktører betyr mindre støtte til andre.

Departementet ser det som uaktuelt å oppheve det dynamiske tilskuddstaket som allerede er gjennomført i ordningen. Dette tilskuddstaket sikrer at det enkelte medium ikke blir for avhengig av tilskuddet. Departementet legger videre til grunn at et dynamisk støttetak knyttet til andel av mottakernes driftskostnader var en nødvendig forutsetning for ESAs godkjennelse av ordningen. Temaet for denne stortingsmeldingen er følgelig kun om det dynamiske støttetaket skal suppleres med et statisk støttetak.

Regjeringen Stoltenberg II gikk i høringsnotat av 30. mars og 22. november 2012 inn for en bestemmelse om at samlet tilskudd ikke skal overstige 40 mill. kroner per medieselskap. Nivået på beløpsgrensen ble dels begrunnet med den økonomiske situasjonen i mediene og dels med henvisning til daværende tilskuddsnivå. Regjeringen Stoltenberg II opprettholdt forslaget som et statisk tilskuddstak da produksjonstilskuddet ble notifisert til EFTAs overvåkningsorgan 20. juni 2013. I notifikasjonen fremgår det at ordningen skulle tre i kraft med et tilskuddstak på 40 mill. kroner per år.[3]

Et av de sentrale formålene med produksjonstilskuddet er å sikre et mangfold av nyhets- og aktualitetsmedier. For å oppnå dette formålet, bør det legges til rette for at midlene som inngår i ordningen ikke blir for skjevt fordelt. Uten et statisk tilskuddstak kan dette være utfordrende. Fordi ordningen er rammestyrt, betyr det faktum at enkeltaktører tar mye støtte at andre får mindre. I 2013 fikk de to mediene som mottar mest i tilskudd, Vårt Land og Dagsavisen, til sammen mer enn ¼ av hele produksjonstilskuddet (87 mill. kroner av totalt 307 mill. kroner). For å motvirke en for skjev fordeling av tilskuddsmidlene mener departementet at det bør innføres et statisk tilskuddstak i ordningen. Etter departementets vurdering vil et statisk tilskuddstak knyttet til et bestemt kronebeløp være godt egnet til oppnå dette målet.

Effekten av et statisk tilskuddstak vil avhenge hvilket kronebeløp taket knyttes til. I det følgende drøfter departementet konsekvensene av at tilskuddstaket eventuelt knyttes til et høyere tak enn 40 mill. kroner. Alternativene departementet har vurdert er: 42,5 mill. kroner, 45 mill. kroner og 50 mill. kroner.

Tabell 3.1 gir en oversikt over de ti største tilskuddsmottakerne i 2013. Tabellen viser at et tilskuddstak på hhv. 40 og 42, 5 mill. kroner kun vil få virkning for Dagsavisen og Vårt Land:

Et tilskuddstak på 40 mill. kroner vil innebære en reduksjon i tilskuddet til Vårt Land på 4 mill. kroner, mens Dagsavisen vil få en reduksjon i tilskuddet på 3 mill. kroner.

Et tilskuddstak 42,5 mill. kroner vil innebære en reduksjon i tilskuddet til Vårt Land på 1,5 mill. kroner og en reduksjon i tilskuddet til Dagsavisen på 0,5 mill. kroner.

Et tilskuddstak på hhv. 45 og 50 mill. kroner vil ikke få virkning for noen av mediene som omfattes av ordningen. Departementet understreker at virkningen av støttetaket avhenger av budsjettrammens størrelse. Dersom rammen økes utover dagens nivå, vil også de høyere støttetakene kunne få praktisk betydning.

Tabell 3.1 Oversikt over de ti største tilskuddsmottakerne av produksjonstilskudd 2013¹

Tilskuddsmottaker

Produksjonstilskudd 2013

Vårt Land

44 mill. kroner

Dagsavisen

43 mill. kroner

Klassekampen

33 mill. kroner

Bergensavisen

31 mill. kroner

Nationen

26 mill. kroner

Dagen

18 mill. kroner

Rogalands Avis

13 mill. kroner

iTromsø

9 mill. kroner

Fiskeribladet Fiskaren

6 mill. kroner

Porsgrunns Dagblad

4 mill. kroner

¹ Produksjonstilskuddet er rundet opp/ned til hel million.

For å sikre at enkeltaktører ikke får en for stor andel av tilskuddsrammen, har departementet kommet til at det statiske tilskuddstaket bør settes til 40 mill. kroner per medieselskap. Dersom rammen for produksjonstilskuddet for 2013 legges til grunn, vil dette som nevnt medføre en reduksjon i tilskuddet for Vårt Land på 4 mill. kroner og Dagsavisen på 3 mill. kroner.

Departementet legger opp til å innføre det statiske tilskuddstaket på 40 mill. kroner fra og med tilskuddsåret 2015.

Enkelte høringsinstanser hevder at et statisk støttetak kan virke konkurransevridende fordi to aviser da kan få ulik støtte per opplagsenhet. Til dette vil departementet påpeke at det allerede av dagens støtteordning følger at støtte per opplagsenhet varierer mellom ulike grupper av medier i ordningen. Disse forskjellene er tilsiktede og tilpasset antatte kostnadsforskjeller og beskaffenheten av det lokale konkurransebildet ulike medier står overfor. Det er videre riktig at et støttetak på 40 mill. kroner vil medføre at nummertomediene med høyest opplag får lavere støtte per opplagsenhet enn andre medier i samme tilskuddsgruppe. Departementet ser imidlertid dette som rimelig, tatt i betraktning at disse mediene må antas å kunne nyte godt av stordriftsfordeler som medier med lavere opplag ikke i samme grad har tilgang til.

Departementet viser for øvrig til at Mediebedriftenes Landsforening (MBL) og Mentor Medier (eier av Vårt Land og Dagsavisen) har presentert alternative modeller for støttetak som departementet har vurdert, men ikke ser som hensiktsmessig å innføre.

MBL skisserer en modell som kombinerer et dynamisk tak på 40 prosent av driftskostnadene med en bestemmelse om at man ikke kan få mer støtte enn 90 prosent av hva man tar inn i lesemarkedet. Mentor Medier foreslår en modell der man kombinerer et tak på 80 prosent av totale opplagsinntekter (digitalt og papir), med et tak på 40 prosent av totale kostnader (jf. departementets forslag). Mentor Medier foreslår videre at denne modellen først trer i kraft for tilskuddsmottakere som får mer enn 10 mill. kroner i året.

Departementet har vurdert konsekvensene av de to modellene, jf tabellen under. Det er departementets vurdering at de to foreslåtte modellene fra henholdsvis MBL og Mentor Medier er svært kompliserte og i praksis ikke vil ha noen effekt, fordi ingen av dagens tilskuddsmottakere blir berørt.

Mentor Medier har også tidligere fremmet en alternativ modell for tilskuddstak. I forbindelse med høringen av 22. november 2012, fremmet Mentor Medier en modell der tilskuddstaket skulle fastsettes ved å sammenligne de tilskuddsmottakende avisenes inntekt med konkurrerende avisers inntekt. Kulturdepartementet vurderte også den gang forslaget. Vurderingen var at forslaget var unødvendig komplisert og lite forutsigbart, og dermed i strid med prinsippene for omlegging av støtten.

Tabell 3.2 Eksempel på maksimalt tilskudd de fem største støttemottakerne kan få i henhold til de ulike modeller for støttetak

Tilskuddsmottakere

Potensielt maks tilskudd etter departementets forslag

Potensielt maks tilskudd etter MBLs forslag

Potensielt maks tilskudd etter Mentor Mediers forslag

Utbetalt produksjonstilskudd i 2013

Vårt Land

40 mill. kroner

63 mill. kroner

55 mill. kroner

44 mill. kroner

Dagsavisen

40 mill. kroner

63 mill. kroner

53 mill. kroner

43 mill. kroner

Klassekampen

40 mill. kroner

48 mill. kroner

44 mill. kroner

33 mill. kroner

Bergensavisen

40 mill. kroner

40 mill. kroner

48 mill. kroner

31 mill. kroner

Nationen

40 mill. kroner

35 mill. kroner

28 mill. kroner

26 mill. kroner

Dagen

40 mill. kroner

29 mill. kroner

19 mill. kroner

18 mill. kroner

4 Økonomiske og administrative konsekvenser

Tiskuddstaket på 40 mill. kroner per medieselskap per år er en mekanisme som begrenser tilskuddet til den enkelte tilskuddsmottaker. Tilskuddstaket vil måtte følges opp gjennom Medietilsynets forvaltning og tilsyn med produksjonstilskuddet til nyhets- og aktualitetsmedier. Ut over dette vil forslaget om å innføre et statisk tilskuddstak på 40 mill. kroner per medieselskap per år ikke ha økonomiske eller administrative konsekvenser for staten.

Produksjonstilskuddet til nyhets- og aktualitetsmedier er en rammestyrt ordning. Dersom noen få enkeltaktører gis en stor del av rammen, vil det bli mindre igjen til andre. Formålet med det statiske tilskuddstaket er å motvirke dette ved å legge til rette for at midlene som inngår i produksjonstilskuddet ikke blir for skjevt fordelt. Etter departementets vurdering vil et tak på 40 mill. kroner være godt egnet til oppnå dette målet. Tilskuddstakets betydning for mediene som mottar produksjonstilskudd vil avhenge den totale rammen for tilskuddsordningen. Dersom rammen senkes, vil taket treffe få eller ingen medier. Dersom rammen økes, vil taket kunne få betydning for flere medier. Dersom rammen for 2013 legges til grunn, vil forslaget om å innføre et statisk tilskuddstak på 40 mill. kroner per medieselskap per år, få konsekvenser for mediene Vårt Land og Dagsavisen. Vårt Land vil få en reduksjon i tilskuddet på 4 mill. kroner, mens Dagsavisen får en reduksjon på 3 mill. kroner.

Midlene som frigjøres ved at enkeltmedier berøres av det statiske tilskuddstaket vil fordeles på andre medier i ordningen.

Tilråding

Kulturdepartementet

tilrår:

Tilråding fra Kulturdepartementet 11. april 2014 om produksjonstilskudd til nyhets- og aktualitetsmedier blir sendt Stortinget.

Fotnoter

1) Forskrift 25. mars 2014 nr. 332 om produksjonstilskudd for nyhets- og aktualitetsmedier.

2)

NOU 2010: 14 Lett å komme til orde, vanskelig å bli hørt – en moderne mediestøtte

3) Ordningen ble notifisert til EFTAs overvåkningsorgan med et tilskuddstak på 50 mill. kroner for å gi rom for en eventuell fremtidig heving av taket.