Prop. 213 L

(2020–2021)
Proposisjon til Stortinget (forslag til lovvedtak)

Endringer i produktansvarsloven, COTIF-loven, markedsføringsloven og mortifikasjonslova som følge av ny domstolstruktur

Tilråding fra Justis- og beredskapsdepartementet 11. juni 2021, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Proposisjonens bakgrunn og hovedinnhold

Justis- og beredskapsdepartementet foreslår i denne proposisjonen lovendringer som viderefører konkrete tvungne verneting i bestemte sakstyper i de nye rettskretsene. Forslagene er en konsekvens av gjennomføringen av strukturreformen i domstolene, i tråd med Stortingets vedtak og forutsetninger, jf. Prop. 11 L (2020–2021) Endringer i domstolloven (domstolstruktur) og Innst. 134 L (2020–2021).

Ny domstolstruktur trådte for tingrettenes vedkommende i kraft puljevis, henholdsvis 12. og 26. april 2021, jf. forskrift 22. januar 2021 nr. 163 om inndelingen av rettskretser og lagdømmer § 17. I Prop. 11 L (2020–2021) Endringer i domstolloven (domstolstruktur), som lå til grunn for strukturendringene, viste departementet på side 69 til at enkelte lovbestemmelser angir konkrete domstoler som særskilte verneting for visse sakstyper. Departementet pekte på at strukturendringene dermed ville medføre at enkelte lovbestemmelser ville måtte endres. Det ble presisert at departementet ville komme tilbake til behovet for slike lovendringer i en senere proposisjon.

Justis- og beredskapsdepartementet foreslår endringer i lovbestemmelsene som fastsetter at konkrete førsteinstansdomstoler er tvungne verneting i bestemte sakstyper, slik at angivelsene av hvilke tingretter som skal behandle disse sakstypene samsvarer med de nye tingrettene. Formålet med lovendringene vil være å tydeliggjøre at slike oppgaver videreføres i de nye rettskretsene som de tidligere tvungne vernetingene nå inngår i. Forslagene medfører ikke realitetsendringer.

2 Departementets vurderinger og forslag

2.1 Endringer i produktansvarsloven

Departementet foreslår å endre «Oslo byfogdembete» til «Oslo tingrett» i lov 23. desember 1988 nr. 104 om produktansvar § 3-7 første ledd. Med virkning fra 26. april 2021 ble Oslo tingrett og Oslo byfogdembete til én domstol. Den nye domstolen fikk navnet Oslo tingrett. Departementet legger til grunn at oppgaver som i lovgivningen er lagt til Oslo byfogdembete videreføres i Oslo tingrett også uten lovendringen, men anser det som pedagogisk og praktisk mest hensiktsmessig at lovgivningen henviser til den eksisterende domstolen.

2.2 Endringer i COTIF-loven

Departementet foreslår å endre «Oslo byfogdembete» til «Oslo tingrett» i lov 10. desember 2004 nr. 82 om Overenskomst om internasjonal jernbanetrafikk (COTIF-loven) § 4 første ledd. Det vises til begrunnelsen i punkt 2.1.

2.3 Endringer i markedsføringsloven

Departementet foreslår å endre «Oslo byfogdembete» til «Oslo tingrett» i lov 9. januar 2009 nr. 2 om kontroll med markedsføring og avtalevilkår mv. (markedsføringsloven) § 43 a annet ledd. Det vises til begrunnelsen i punkt 2.1.

2.4 Endringer i mortifikasjonslova

Departementet foreslår å endre «Brønnøy tingrett» til «Helgeland tingrett» i lov 18. desember 1959 nr. 1 om mortifikasjon av skuldbrev m.v. § 4. Med virkning fra 26. april 2021 ble Brønnøy tingrett, Rana tingrett og Alstahaug tingrett slått sammen til én tingrett. Den nye tingretten fikk navnet Helgeland tingrett. Departementet legger til grunn at oppgaver som i lovgivningen er lagt til Brønnøy tingrett videreføres i Helgeland tingrett også uten lovendringen, men anser det som pedagogisk og praktisk mest hensiktsmessig at lovgivningen henviser til den eksisterende tingretten.

3 Økonomiske og administrative konsekvenser

Endringene er rene konsekvensendringer som følge av den nye domstolstrukturen, og medfører ikke i seg selv realitetsendringer. Endringene innebærer dermed ikke økonomiske og administrative kostnader av betydning.

Tilråding

Justis- og beredskapsdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endringer i produktansvarsloven, COTIF-loven, markedsføringsloven og mortifikasjonslova som følge av ny domstolstruktur.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak til lov om endringer i produktansvarsloven, COTIF-loven, markedsføringsloven og mortifikasjonslova som følge av ny domstolstruktur i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til lov om endringer i produktansvarsloven, COTIF-loven, markedsføringsloven og mortifikasjonslova som følge av ny domstolstruktur

I

I lov 23. desember 1988 nr. 104 om produktansvar skal § 3-7 første ledd lyde:

(1) Er ikke beløpene i § 3-6 tilstrekkelige til å dekke tapet for alle som har rett til erstatning, nedsettes erstatningen forholdsmessig. Det samlete oppgjør må godkjennes ved kjennelse av Oslo tingrett. Bestemmelsene i lov 14. juni 2019 nr. 21 om arv og dødsboskifte kapittel 17 avsnitt V gjelder tilsvarende så lenge de passer for rettens avgjørelse, om ikke annet blir fastsatt i forskrift av Kongen.

II

I lov 10. desember 2004 nr. 82 om Overenskomst om internasjonal jernbanetrafikk skal § 4 første ledd lyde:

Dommer, fraværsdommer og rettsforlik, som er avsagt av en kompetent domstol i en konvensjonsstat med grunnlag i overenskomsten, og som etter konvensjonsstatens rett gir adgang til tvangsfullbyrdelse, kan fullbyrdes her i riket. Begjæring om fullbyrding rettes til Oslo tingrett. Retten prøver ikke riktigheten av konvensjonsstatens dom.

III

I lov 9. januar 2009 nr. 2 om kontroll med markedsføring og avtalevilkår mv. skal § 43 a annet ledd lyde:

Begjæring om midlertidig forføyning settes frem skriftlig for Oslo tingrett. Begjæringen må angi alle partene. I begjæringen skal det redegjøres for de grunner den bygger på. Dokumenter som påberopes og som saksøkeren er i besittelse av, skal følge med begjæringen.

IV

I lov 18. desember 1959 nr. 1 om mortifikasjon av skuldbrev m.v. skal § 4 lyde:

Krav om mortifikasjon som høyrer under norsk domstol, lyt søkjaren bera fram for Helgeland tingrett.

V

Loven trer i kraft straks.