Prop. 12 L

(2019–2020)
Proposisjon til Stortinget (forslag til lovvedtak)

Endringer i kringkastingsloven mv. (avvikling av kringkastingsavgift, rettelser av inkurier mv.)

Tilråding fra Kulturdepartementet 8. november 2019, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Proposisjonens hovedinnhold og bakgrunn

Kulturdepartementet legger med dette frem forslag til endringer i lov 4. desember 1992 nr. 127 om kringkasting og audiovisuelle bestillingstjenester (kringkastingsloven) og lov 21. juni 2019 nr. 57 om endringer i diskrimineringsombudsloven og likestillings- og diskrimineringsloven (etablering av et lavterskeltilbud for behandling av saker om seksuell trakassering og en styrking av aktivitets- og redegjørelsesplikten). Endringene er begrenset til tekniske justeringer og retting av inkurier.

1.1 Kringkastingsloven

Kulturdepartementet foreslår endringer i kringkastingsloven. Endringene foreslås som følge av omleggingen av finansieringen av NRK fra kringkastingsavgift til budsjettfinansiering, jf. Innst. 365 S (2018–2019), jf. Meld. St. 17 (2018–2019) Mangfald og armlengds avstand — Mediepolitikk for ei ny tid og Prop. 1 S (2019–2020) for Kulturdepartementet. Kringkastingsloven inneholder en rekke bestemmelser knyttet til kringkastingsavgiften som i utgangspunktet ikke lenger er relevante ved overgangen til budsjettfinansiering av NRK fra 1. januar 2020. NRK vil imidlertid også etter 1. januar 2020 ha utestående krav på kringkastingsavgift som knytter seg til perioden før overgang til ny finansieringsmodell og restansene vil behandles løpende. Departementet foreslår å tilpasse forskriftshjemmelen om innkreving av kringkastingsavgift i kringkastingsloven § 8-3, slik at det sikres et rettslig grunnlag for innkreving av forfalte krav, også etter overgang til ny finansieringsmodell. Av samme grunn foreslås det å tilpasse bestemmelsene om meldeplikt knyttet til kringkastingsmottakere i kringkastingsloven §§ 8-1 og 8-2, slik at disse bare gjelder for overdragelser og omsetning mv. som skjedde i 2019 og tidligere. Det forslås en liknende tilpasning i bestemmelsen i kringkastingsloven § 8-5 som forplikter betal-TV-tibydere til å gi opplysninger om kundeforhold til NRK. Departementet foreslår i tillegg retting av en inkurie i kringkastingsloven § 3-1 og en teknisk opprydning i forskriftshjemlene i bestemmelsen.

1.2 Endringslov til diskrimineringsombudsloven og likestillings- og diskrimineringsloven

Kulturdepartementet foreslår også endringer i lov 21. juni 2019 nr. 57 om endringer i diskrimineringsombudsloven og likestillings- og diskrimineringsloven (etablering av et lavterskeltilbud for behandling av saker om seksuell trakassering og en styrking av aktivitets- og redegjørelsesplikten) i del II, som ble vedtatt av Stortinget 17. juni 2019, og som trer i kraft 1. januar 2020. Den vedtatte endringsloven innebærer endringer i bl.a. lov av 16. juni 2017 nr. 51 om likestilling og forbud mot diskriminering (likestillings- og diskrimineringsloven), bestemmelsene i kapittel 4 Aktivt likestillingsarbeid.

Lovproposisjonen som nå fremmes skal rette opp feil i den ovennevnte endringsloven. Proposisjonen inneholder et lovforslag om å rette opp to inkurier i endringen i likestillings- og diskrimineringsloven § 26 og i tilføyelsen av § 26 b. Forslaget må ses i sammenheng med Prop. 63 L (2018–2019) Endringer i diskrimineringsombudsloven og likestillings- og diskrimineringsloven (etablering av et lavterskeltilbud for behandling av saker om seksuell trakassering og en styrking av aktivitets- og redegjørelsesplikten).

2 Høring

Forslagene i kringkastingsloven innebærer kun en teknisk opprydning av lovteksten som følge av forslagene om ny finansieringsmodell i Meld. St. 17 (2018–2019), jf. Innst. 365 S (2018–2019), jf. forslag i budsjettet for 2020. Det vises også til forslag i Prop. 1 LS (2019–2020) om ny § 6-4 i kringkastingsloven. Det foreslås videre å fjerne en uriktig henvisning i kringkastingsloven § 3-1 fjerde ledd. Det gjøres i tillegg en lovteknisk opprydning i forskriftshjemlene i kringkastingsloven § 3-1 som ikke medfører materielle endringer. For nærmere omtale av endringene, se punkt 3.1.1 (ny finansieringsmodell) og 3.1.2 (inkurie).

Forslagene i endringslov til diskrimineringsombudsloven og likestillings- og diskrimineringsloven dreier seg kun om rettelser av små detaljer, og innebærer ingen materielle endringer. Spørsmålet om omfanget av arbeidsgiveres plikt til å følge den lovbestemte arbeidsmetoden etter likestillings- og diskrimineringsloven § 26 andre ledd, og spørsmålet om opplysningsplikt har nylig vært på bred høring. Spørsmålene ble hørt i forbindelse med lovarbeidet med Prop. 63 L (2018–2019). For høringsinstansenes syn på spørsmålet om plikten til å følge arbeidsmetoden skal utvides til å omfatte mindre arbeidsplasser, se Prop. 63 L (2018–2019) kapittel 3.6.3 side 61. Etter de nye reglene innebærer plikten til å følge arbeidsmetoden også en plikt til å kartlegge lønnsforhold fordelt etter kjønn og bruken av ufrivillig deltidsarbeid i virksomheten.

Spørsmålet om innsynsrett er utredet i samme lovproposisjon kapittel 3.8.1.5 side 80, og i omtalen av åpenhet om lønn og personvern i kapittel 3.7.2.4 side 70. For høringsinstansenes syn om innsynsrett og offentlighet av redegjørelsen se kapittel 3.8.1.4 side 80.

Endringene som foreslås innebærer ingen nye tiltak, plikter eller rettigheter, verken for privatpersoner eller næringslivet. Høring anses derfor åpenbart unødvendig, jf. utredningsinstruksen punkt 3-3.

3 Departementets vurderinger og forslag

3.1 Kringkastingsloven

3.1.1 Endringer som følge av ny finansieringsmodell for NRK

Kringkastingsloven inneholder en rekke bestemmelser om kringkastingsavgift som det i utgangspunktet ikke lenger er relevant å beholde i loven. Samtidig vil NRK også etter 1. januar 2020 kreve inn utestående avgiftskrav knyttet til perioden før overgang til ny finansieringsmodell 1. januar 2020. I denne forbindelse kan det også etter 1. januar 2020 være behov for data for å identifisere nye avgiftspliktige fra siste halvdel av 2019 eller tidligere. Det kan også være behov for å ilegge tilleggsavgift eller på annen måte sanksjonere overtredelser eller manglende oppfyllelse av pliktene i kringkastingsloven §§ 8-1, 8-2 og 8-5 etter 1. januar 2020. Det er derfor nødvendig å beholde de fleste bestemmelsene om kringkastingsavgift, med enkelte presiseringer, se nærmere nedenfor. Departementet vil foreslå å oppheve de relevante bestemmelsene når behandlingen av utestående avgiftskrav er sluttført.

Bestemmelsen i kringkastingsloven § 8-3 første ledd om at Stortinget fastsetter kringkastingsavgift foreslås opphevet, jf. overgangen til ny finansieringsmodell. For øvrig er gjeldende § 6-4 første punktum om finansiering av NRK foreslått endret i Prop. 1 LS (2019–2020) til at NRK finansieres ved tilskudd over statsbudsjettet. Gjeldende § 6-4 siste punktum om at kringkastingsavgift fastsettes av Stortinget er av samme grunn foreslått opphevet i Prop. 1 LS (2019–2020).

Hjemmelen for innkreving av kringkastingsavgiften er gitt i nåværende § 8-3 andre ledd, som etter forslaget blir nytt første ledd. NRKs enkeltvedtak om innkreving av avgift og tilleggsavgift er myndighetsutøvelse som krever hjemmel på vedtakstidspunktet. Departementet foreslår derfor at forskriftshjemmelen i gjeldende § 8-3 andre ledd beholdes, samtidig som det presiseres at den gjelder kringkastingsavgift og tilleggsavgift og at den bare gjelder for den som ble avgiftspliktig før 1. januar 2020. Tidspunktet settes slik fordi november 2019 er siste måned der anskaffelse av kringkastingsmottaker fører til ny avgiftsplikt, jf. forskrifter om fjernsynsmottakere § 2 andre ledd. Det følger av samme bestemmelse at «[a]vgiftsplikt inntrer fra og med måneden etter at mottakeren ble anskaffet/tatt i bruk», noe som innebærer at anskaffelser i desember 2019 ikke fører til ny avgiftsplikt. Presiseringen av forskriftshjemmelen om innkreving av avgift innebærer at krav som ble etablert i 2019 eller tidligere fortsatt kan innkreves etter 1. januar 2020.

Bestemmelsen i § 8-3 tredje ledd (om fritak for avgift), som etter forslaget blir nytt andre ledd, videreføres, med den presisering at den gjelder kringkastingsavgift og tilleggsavgift. Også gjeldende § 8-4 (om inndriving av avgift) videreføres. Dette skyldes at både fritaksadgangen og reglene om inndrivelse er relevante der behandling av krav fra 2019 (eller tidligere) foretas etter omleggingen til ny finansieringsmodell.

Departementet foreslår videre at § 8-1 andre ledd om meldeplikt ved overdragelse av kringkastingsmottaker bare skal gjelde for overdragelser som har skjedd før 1. desember 2019. Skjæringspunktet settes slik fordi innehav av mottakere etter 30. november 2019 ikke utløser ny avgiftsplikt, jf. forskrifter om fjernsynsmottakere § 2 andre ledd. For overdragelser etter dette tidspunktet avvikles derfor meldeplikten. Forskriftshjemmelen i § 8-1 andre ledd andre punktum oppheves, ettersom slik hjemmel også er gitt i § 8-2 første ledd andre punktum. Hjemmelen til å gi forskrifter om meldeplikt og unntak fra meldeplikt gis nå i § 8-2 første ledd andre punktum, og forslaget innebærer ingen realitetsendringer.

Det foreslås også at § 8-2 første ledd første punktum om meldeplikt ved omsetning mv. av kringkastingsmottaker bare skal gjelde for omsetning mv. som har skjedd før 1. desember 2019. Det vises til omtale av skjæringspunktet ovenfor. For omsetning mv. etter dette tidspunkt avvikles meldeplikten. Gjeldende andre, tredje og fjerde ledd foreslås derfor opphevet. I den generelle forskriftshjemmelen om meldeplikt i første ledd andre punktum spesifiseres det at forskrifter bare gis for den som ble avgiftspliktig før 1. januar 2020, se ovenfor om dette tidspunktet.

Det foreslås videre en endring i bestemmelsen i kringkastingsloven § 8-5 første ledd om opplysninger om kundeforhold hos betal-TV-tilbyderne, som brukes for å avdekke manglende registrering av fjernsynsmottaker hos NRK. Forslaget innebærer at retten til innsyn bare gjelder for kundeforhold som ble inngått før 1. januar 2020. Dette medfører at innsynsretten avvikles fra 2020, men at NRK samtidig også etter omleggingen sikres rett til innsyn i kundelister for 2019 og tidligere.

Departementet vil vurdere å foreta justeringer i henhold til lovforslaget i forskrift 28. februar 1997 nr. 153 om kringkasting og audiovisuelle bestillingstjenester, forskrifter 23. oktober 1980 nr. 8798 om fjernsynsmottakere, forskrift 23. oktober 1980 nr. 8777 om radiohandleres meldeplikt til Norsk rikskringkasting og forskrifter 15. juni 1981 nr. 8629 om radiohandlerkontroll.

3.1.2 Endringer som følge av inkurie

Departementet foreslår i tillegg å rette opp en inkurie som oppstod ved endring av kringkastingsloven § 3-1 i lov 21. juni 2019 nr. 58 om endringer i kringkastingsloven mv. (Kringkastingsrådet, tilgjengeliggjøring for personer med funksjonsnedsettelser mv.), jf. Prop. 58 L (2018–2019) s. 24. Ved lovendringen, som trådte i kraft 1. juli 2019, ble daværende fjerde ledd opphevet. Henvisningen i nåværende § 3-1 fjerde ledd om «varigheten av meldinger og innslag etter fjerde ledd» ble, ved en inkurie, stående. Henvisningen foreslås fjernet, ettersom den ikke gir mening når bestemmelsen det henvises til er opphevet.

Departementet foreslår videre å slå sammen forskriftshjemlene i nåværende § 3-1 tredje og fjerde ledd til én forskriftshjemmel i nytt tredje ledd. Dette innebærer blant annet at forskriftskompetansen til å gi regler om reklamesendingers innhold mv. og varighet av meldinger fra kringkastere i forbindelse med egne programmer og tilleggsprodukter direkte avledet av disse programmene, samles i én bestemmelse. Endringen er kun av lovteknisk art og medfører ingen materielle endringer.

3.2 Endringslov til diskrimineringsombudsloven og likestillings- og diskrimineringsloven

Departementet foreslår en endring i den reviderte bestemmelsen om arbeidsgivers aktivitetsplikt i likestillings- og diskrimineringsloven. Forslaget innebærer at likestillings- og diskrimineringslovens endrede bestemmelse i § 26 tredje ledd blir nytt andre ledd, andre punktum. Endringen gjenspeiler spesialmerknadene til likestillings- og diskrimineringsloven § 26 i Prop. 63 L (2018–2019) side 114, der bl.a. følgende fremgår:

«Bestemmelsens annet ledd viderefører gjeldende rett når det gjelder beskrivelsen av arbeidsmetoden som offentlige virksomheter og større private virksomheter skal følge i likestillingsarbeidet. Men likevel slik at arbeidsområdet for arbeidsmetoden utvides til å omfatte arbeidsgivere i private virksomheter med mellom 20 og 50 ansatte, når en av partene i virksomheten krever det, jf. annet ledd annet punktum.»

Bestemmelsene som beskriver innholdet i den lovbestemte aktivitetsplikten er, ved en inkurie, inndelt i to ledd (§ 26 andre og tredje ledd). Inndelingen kan skape tvil om rekkevidden av bestemmelsen om arbeidsgivers redegjørelsesplikt etter § 26 a. Sammenhengen mellom plikten til å følge arbeidsmetoden og redegjørelsesplikten bør derfor tydeliggjøres.

Ordlyden i § 26 a viser til at arbeidsgivere som «har plikter etter § 26 andre ledd», har redegjørelsesplikt. Arbeidsgivere i private virksomheter med mellom 20 og 50 ansatte har plikter etter § 26 andre ledd, dersom dette kreves av en part, se § 26 tredje ledd. Det vises til forarbeidene i Prop. 63 L (2018–2019) på side 82, der følgende fremgår:

«Redegjørelsen for status om kjønnslikestilling skal inneholde opplysninger om kjønnsbalanse i virksomheten, om resultatene etter lønnskartlegging fordelt på kjønn og om resultatene etter kartleggingen av ufrivillig deltidsarbeid. I tillegg skal andelen deltidsarbeid, andelen av midlertidig ansettelse, andelen foreldrepermisjon i virksomheten oppgis i redegjørelsen. For å få en nyttig oversikt er det viktig at andelene av hvert kjønn på hver[t] element oppgis, i den aktuelle virksomheten. Dette er et obligatorisk minimumskrav for de arbeidsgivere som er pålagt å følge arbeidsmetoden etter den foreslåtte, reviderte likestillings- og diskrimineringsloven § 26 annet ledd.»

Det var lovgivers intensjon at plikten til å følge arbeidsmetoden og til å redegjøre for likestillingsarbeid henger sammen. Inndelingen av bestemmelsen i ledd må rettes opp slik at det klart fremgår av reglene at dersom arbeidsgiveren har en plikt til å følge arbeidsmetoden i sitt likestillingsarbeid, har arbeidsgiveren også alltid redegjørelsesplikt. Endringen innebærer at § 26 tredje ledd blir nytt andre ledd andre punktum.

4 Økonomiske og administrative konsekvenser

Forslagene innebærer en økonomisk og administrativ besparelse for NRK og private aktører, blant annet som følge av at meldeplikten avvikles. Endringene i likestillings- og diskrimineringslovgivningen får ingen økonomiske eller administrative konsekvenser.

5 Merknader til lovforslaget

5.1 Til kringkastingsloven

Til § 3-1

Nåværende tredje ledd og fjerde ledd slås sammen til nytt tredje ledd, slik at forskriftshjemlene samles i én bestemmelse, jf. punkt 3.1.2. Nytt tredje ledd inndeles i «bokstaver» for å gjøre det mer leservennlig. Den uriktige henvisningen til «fjerde ledd» i nåværende fjerde ledd fjernes. Før lovendringen 1. juli 2019 spesifiserte denne henvisningen hvilke «meldinger og innslag» som omfattes av forskriftshjemmelen i nåværende fjerde ledd. For å videreføre dette angis det i nytt tredje ledd bokstav b at forskriftshjemmelen gjelder varighet av meldinger fra kringkastere i forbindelse med egne programmer og tilleggsprodukter direkte avledet av disse programmene, meldinger om offentlige tjenester og vederlagsfrie innslag om veldedige formål.

Til § 8-1 andre ledd

Det foreslås presiseringer i § 8-1 andre ledd, jf. punkt 3.1.1. Forslaget innebærer at meldeplikten i første punktum bare gjelder for overdragelser som har skjedd før 1. desember 2019. Forskriftshjemmelen i andre punktum oppheves, ettersom slik hjemmel er gitt i § 8-2 første ledd andre punktum.

Til § 8-2

Det foreslås presiseringer i § 8-2 første ledd, jf. punkt 3.1.1. Forslaget innebærer at meldeplikten i første punktum bare gjelder for omsetning mv. som har skjedd før 1. desember 2019, ettersom omsetning mv. etter 30. november 2019 ikke utløser ny avgiftsplikt etter reglene i forskrifter om fjernsynsmottakere § 2 andre ledd. Den generelle forskriftshjemmelen om meldeplikt i første ledd andre punktum innebærer at regler bare kan gis for den som ble avgiftspliktig før 1. januar 2020. Bestemmelsene i § 8-2 andre, tredje og fjerde ledd foreslås opphevet, jf. punkt 3.1.1.

Til § 8-3

Bestemmelsen i § 8-3 første ledd foreslås opphevet, jf. punkt 3.1.1. Det foreslås presiseringer i § 8-3 andre ledd, som blir nytt første ledd, jf. punkt 3.1.1. Forslaget innebærer at regler i forskrift bare kan gis for den som ble avgiftspliktig før 1. januar 2020. I tredje ledd, som blir nytt andre ledd, presiseres det at det er kringkastingsavgift, tilleggsavgift og renter det kan gis fritak for.

Til § 8-5

Det foreslås presiseringer i § 8-5 første ledd, jf. punkt 3.1.1. Forslaget innebærer at plikten til å gi opplysninger om kundeforhold bare gjelder for kundeforhold som ble inngått før 1. januar 2020.

5.2 Til endringslov til diskrimineringsombudsloven og likestillings- og diskrimineringsloven

Til § 26

Endringen innebærer at § 26 nåværende tredje ledd blir nytt andre ledd andre punktum. Dette innebærer videre at nåværende fjerde, femte og sjette ledd blir nytt tredje, fjerde og femte ledd.

Nytt andre ledd andre punktum slår fast at arbeidsgivere i private virksomheter med mellom 20 og 50 ansatte har en plikt til å følge arbeidsmetoden i fire trinn etter § 26 andre ledd første punktum, når en av arbeidslivets parter i virksomheten krever det. Dersom en av partene krever at arbeidsmetoden skal følges, innebærer dette at redegjørelsesplikten etter § 26 a også (automatisk) skal gjelde, se § 26 a første ledd i lov 21. juni 2019 nr. 57 om endringer i diskrimineringsombudsloven og likestillings- og diskrimineringsloven (etablering av et lavterskeltilbud for behandling av saker om seksuell trakassering og en styrking av aktivitets- og redegjørelsesplikten).

For fremstilling av hva som menes med «arbeidslivets parter», se Prop. 63 L (2018–2019) kapittel 3.6.4 side 63.

Til § 26 b

Ved tilføyelsen av ny § 26 b ble det gitt regler om arbeidsgivers opplysningsplikt om likestillingsarbeid. Endringen som foreslås her skyldes at § 26 b andre ledd, ved en inkurie, sier at «…den som mottar lønnsopplysninger» skal pålegges taushetsplikt og underskrive taushetserklæring. Dette endres til «opplysninger» («…den som mottar opplysninger»). Endringen er, utfra bestemmelsens indre sammenheng, åpenbart nødvendig.

I forbindelse med lovarbeidet knyttet til likestillings- og diskrimineringsloven av 2018 ble begrepene om de ulike diskrimineringsgrunnlagene harmonisert i lovteksten, jf. Prop. 81 L (2016–2017) Lov om likestilling og forbud mot diskriminering (likestillings- og diskrimineringsloven). I gjeldende likestillings- og diskrimineringslov er begrepet «funksjonsnedsettelse» benyttet konsekvent. I den nylig vedtatte likestillings- og diskrimineringsloven § 26 b (ikke i kraft) brukes, ved en inkurie, begrepet «nedsatt funksjonsevne», og dette foreslås derfor endret til «funksjonsnedsettelse», slik at samme begrep brukes gjennomgående i lovteksten.

5.3 Til ikrafttredelsesbestemmelsen

Departementet foreslår at lovforslaget del I trer i kraft 1. januar 2020.

Det er fastsatt ved kongelig resolusjon 21. juni 2019 at lov 21. juni 2019 nr. 57 trer i kraft 1. januar 2020. Departementet foreslår derfor at endringene som foreslås i lovforslaget del II trer i kraft straks.

Tilråding

Kulturdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endringer i kringkastingsloven mv. (avvikling av kringkastingsavgift, rettelser av inkurier mv.).

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak til lov om endringer i kringkastingsloven mv. (avvikling av kringkastingsavgift, rettelser av inkurier mv.) i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til lov om endringer i kringkastingsloven mv. (avvikling av kringkastingsavgift, rettelser av inkurier mv.)

I

I lov 4. desember 1992 nr. 127 om kringkasting og audiovisuelle bestillingstjenester gjøres følgende endringer:

§ 3-1 skal lyde:

§ 3-1 Varighet, innhold

Det kan ikke sendes reklameinnslag i tilknytning til barneprogram eller reklameinnslag som særlig er rettet mot barn i kringkasting eller audiovisuelle bestillingstjenester.

Kringkastere kan ikke sende reklame for livssyn eller politiske budskap i fjernsyn. Dette gjelder også tekstfjernsyn.

Kongen kan gi forskrift om

a) utsending av, innholdet i, omfanget av og tilsynet med reklamesendinger

b) varigheten av meldinger fra kringkastere i forbindelse med egne programmer og tilleggsprodukter direkte avledet av disse programmene, meldinger om offentlige tjenester og vederlagsfrie innslag om veldedige formål

c) forbud mot å avbryte program for å sende andre meldinger eller utdrag av andre program.

§ 8-1 andre ledd skal lyde:

Overdragelse av mottaker som har skjedd før 1. desember 2019, skal meldes til Norsk rikskringkasting.

§ 8-2 skal lyde:

§ 8-2 Innførsel og omsetning mv. av kringkastingsmottaker

Innførsel og innenlandsk salg, utleie eller utlån av kringkastingsmottaker, herunder antenner, som har skjedd før 1. desember 2019, skal meldes til Norsk rikskringkasting. Kongen gir forskrifter om meldeplikt og unntak fra meldeplikt for den som ble avgiftspliktig før 1. januar 2020.

§ 8-3 skal lyde:

§ 8-3 Kringkastings- og tilleggsavgifter

Kongen gir forskrift om innkreving av kringkastingsavgift, tilleggsavgift og renter for den som ble avgiftspliktig før 1. januar 2020.

Kongen kan ved forskrift eller enkeltvedtak frita helt eller delvis for kringkastingsavgift, tilleggsavgift og renter når særlige grunner tilsier det.

§ 8-5 første ledd skal lyde:

Den som mot vederlag tilbyr fjernsynssendinger ved kringkasting eller formidling av kringkasting, plikter å gi Norsk rikskringkasting AS opplysninger om sine kunders navn, adresse og fødselsdato. Plikten gjelder bare for kundeforhold som ble inngått før 1. januar 2020.

II

I lov 21. juni 2019 nr. 57 om endringer i diskrimineringsombudsloven og likestillings- og diskrimineringsloven gjøres i del II følgende endringer:

I endringen i § 26 blir nåværende tredje ledd nytt andre ledd andre punktum. Nåværende fjerde ledd blir nytt tredje ledd, nåværende femte ledd blir nytt fjerde ledd og nåværende sjette ledd blir nytt femte ledd.

I tilføyelsen av ny § 26 b skal første ledd lyde:

Virksomhetens ansatte og deres representanter, Diskrimineringsnemnda, Likestillings- og diskrimineringsombudet og forskere har rett til innsyn i dokumentasjon om likestillingsarbeid. Dersom dokumentasjonen som det gis innsyn i innebærer opplysninger, som kan knyttes til enkeltansattes lønn, etnisitet, religion, livssyn, funksjonsnedsettelse, seksuell orientering, kjønnsidentitet eller kjønnsuttrykk, skal den som mottar opplysninger pålegges taushetsplikt og underskrive en taushetserklæring. Dette gjelder ikke opplysninger som er offentlige etter offentleglova.

III

Lovens del I trer i kraft 1. januar 2020. Lovens del II trer i kraft straks.