Kap. 2541, 2543, 2650, 2651 og 2655

Prop. 7 LS

(2021–2022)
Proposisjon til Stortinget (forslag til lovvedtak og stortingsvedtak)

Midlertidig lov om kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere som har mistet inntekt som følge av utbrudd av covid-19 og endringer i statsbudsjettet 2021 under Arbeids- og sosialdepartementet (økonomiske tiltak i møte med pandemien: kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere, permittering, dagpenger, omsorgspenger og arbeidsavklaringspenger)

Tilråding fra Arbeids- og sosialdepartementet 22. oktober 2021, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Støre)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedinnholdet i proposisjonen

Regjeringen foreslår å forlenge enkelte økonomiske tiltak i møte med pandemien, som bidrar til å sikre inntekt for noen grupper som er særlig rammet av økonomiske konsekvenser av pandemien. I denne proposisjonen fremmes nødvendig lovforslag og bevilgningsforslag knyttet til forlengelsene. Proposisjonen erstatter Prop. 243 S (2020–2021).

Regjeringen legger fram forslag om en ny, midlertidig lov om kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere som har mistet inntekt som følge av utbrudd av covid-19. Dette sikrer kompensasjon for inntektsbortfall ut 2021, for grupper som i liten utstrekning omfattes av andre inntektssikringsordninger. Lovforslaget tilsvarer i all hovedsak midlertidig lov 5. mars 2021 nr. 5 om kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere som har mistet inntekt som følge av utbrudd av covid-19 som ble opphevet 1. oktober 2021.

Perioden arbeidsgivere fritas fra lønnsplikt under permittering og den tilsvarende perioden permitterte kan få dagpenger, foreslås forlenget t.o.m. 31. desember 2021. Videre foreslås det tilsvarende å forlenge retten til dagpenger ut over maksimal stønadsperiode, å videreføre den forhøyede kompensasjonsgraden for dagpenger og å videreføre rett til graderte dagpenger ved arbeid opp til 60 prosent av tidligere (vanlig) arbeidstid.

Regjeringen foreslår også å videreføre særregler for omsorgspenger og særregler for arbeidsavklaringspenger t.o.m. 31. desember 2021. Regjeringen vil også i forskrift videreføre retten til sykepenger ved covid-19 eller mistanke om slik sykdom ut 2021.

2 Forslag om midlertidig lov om kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere som har mistet inntekt som følge av utbrudd av covid-19

2.1 Innledning

Den midlertidige loven av 5. mars 2021 nr. 5 om kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere som har mistet inntekt som følge av utbrudd av covid-19, ble opphevet 1. oktober 2021. Regjeringen foreslår å videreføre ordningen med kompensasjon for tap av personinntekt for selvstendig næringsdrivende og frilansere t.o.m. 31. desember 2021, og foreslår en ny, midlertidig lov som i all hovedsak tilsvarer den nylig opphevede loven.

2.2 Bakgrunn

På bakgrunn av Stortingets anmodningsvedtak 16. mars 2020 ble midlertidig forskrift om kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere som har mistet inntekt som følge av utbrudd av covid-19 vedtatt 8. april 2020, med hjemmel i koronaloven. Forskriften ble forlenget t.o.m. 27. mai 2020, men ble opphevet som følge av at koronaloven opphørte å gjelde. Fordi det fortsatt var behov for inntektssikringsordningen, besluttet Stortinget, i tråd med budsjettforslaget i Prop. 67 S (2019–2020), å bevilge midler til ordningen t.o.m. 31. oktober 2020. Ordningen ble da hjemlet i midlertidig lov 12. juni 2020 nr. 62 om kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere som har mistet inntekt som følge av utbrudd av covid-19. Når det gjelder den nærmere begrunnelsen for enkeltelementer i ordningen og for utformingen av de enkelte lovbestemmelsene, vises det til Prop. 116 L (2019–2020) Midlertidig lov om kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere som har mistet inntekt som følge av utbrudd av covid-19. Loven skulle opprinnelig oppheves 1. november 2020, men ble vedtatt forlenget ut 2020 i forbindelse med Stortingets behandling av Prop. 142 S (2019–2020) Endringer i statsbudsjettet 2020 under Kunnskapsdepartementet, Kulturdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet, Kommunal- og moderniseringsdepartementet, Arbeids- og sosialdepartementet, Helse- og omsorgsdepartementet, Barne- og familiedepartementet, Nærings- og fiskeridepartementet, Landbruks- og matdepartementet, Samferdselsdepartementet, Finansdepartementet og Olje- og energidepartementet (økonomiske tiltak i møte med virusutbruddet). Samtidig ble kompensasjonsgraden redusert til 60 prosent, med tilsvarende endring i avkortingen mot inntekt. Det vises til Stortingets behandling av Prop. 140 L (2019–2020) Endringer i lov 23. juni 2020 nr. 99 om tilskudd ved avbrutt permittering (økonomiske tiltak i møte med virusutbruddet), jf. Innst. 18 L (2020–2021), og til Prop. 142 S (2019–2020), jf. Innst. 19 S (2020–2021). Ordningen ble ytterligere forlenget til 1. mars 2021 gjennom Stortingets vedtak til statsbudsjett for 2021, se Innst. 15 S (2020–2021), Innst. 4 L (2020–2021), jf. Prop. 1 LS (2020–2021) og Lovvedtak 61 (2020–2021).

Ordningen ble besluttet videreført t.o.m. 30. september 2021 i forbindelse med Stortingets behandling av Prop. 72 LS (2020–2021) Endringer i midlertidig lov om kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere som har mistet inntekt som følge av utbrudd av covid-19 og endringer i statsbudsjettet 2021 under Arbeids- og sosialdepartementet (økonomiske tiltak i møte med pandemien: permittering, dagpenger, særordning for lærlinger, kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere), jf. Stortingets vedtak 18. og 23. februar 2021. Fordi beslutningen om videreføring kom like før den tidligere loven ble opphevet, måtte videreføringen skje gjennom vedtak av en ny, likelydende lov, midlertidig lov 5. mars 2021 nr. 5 om kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere som har mistet inntekt som følge av utbrudd av covid-19. Med hjemmel i denne loven, kan det søkes kompensasjon for inntektsbortfall t.o.m. september 2021, for utbetaling i oktober 2021. Loven ble opphevet 1. oktober 2021.

2.3 Vurderinger og forslag

Kompensasjonsytelsesordningen har under pandemien gitt inntektssikring til en gruppe sysselsatte som ikke har dagpengerettigheter. Siden ordningen ble etablert er det utbetalt kompensasjonsytelse med 2,7 mrd. kroner til om lag 26 000 personer (tilsvarende 16 pst. av alle selvstendige sysselsatte). I gjennomsnitt har hver mottaker mottatt 105 000 kroner fra denne ordningen.

Kompensasjonsytelsen ble utviklet og innført raskt, og har gitt utbetalinger til selvstendig næringsdrivende og frilansere som stod uten inntekt. Utbetalingen er tillitsbasert, periodisering av inntekter er ikke entydig og det er ingen aktivitetskrav. Ordningen har dermed svakheter, som særlig er knyttet til manglende muligheter til å kontrollere om det rapporterte inntektsbortfallet som kompenseres, er reelt. Ordningen vil være utsatt både for underrapportering og for utsatt fakturering, og det vil i praksis være vanskelig å avdekke dette.

Disse uheldige sidene får større konsekvenser og omfang jo lenger ordningen varer. Etter hvert som den økonomiske situasjonen bedrer seg, og smitteverntiltakene som svekket inntektsmulighetene for mange i denne gruppen i all hovedsak er opphevet, må svakhetene ved ordningen vektlegges sterkere, og ordningen avvikles.

Mange selvstendige næringsdrivende og frilansere har fremdeles begrensede inntektsmuligheter som følge av koronakrisen. På denne bakgrunnen foreslås det å videreføre en ordning med kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere som har mistet inntekt som følge av utbrudd av covid-19, t.o.m. 31. desember 2021. Kompensasjonsordningen skal være midlertidig og kun kompensere for inntektstap som følge av pandemien. Regjeringen legger derfor opp til at det ikke bør gjøres ytterligere forlengelser etter kommende årsskifte.

Ordningen foreslås videreført ved å vedta en ny midlertidig lov som i all hovedsak tilsvarer den nylig opphevede loven. For å sikre kontinuitet i inntektssikringen for dem som omfattes av ordningen, bør den nye loven vedtas og tre i kraft snarest mulig. Hensynet til en effektiv forvaltning i Arbeids- og velferdsetaten tilsier at det ikke hensiktsmessig å foreslå endringer i ordningen nå.

Det foreslås at loven trer i kraft straks og gjøres gjeldende f.o.m. 1. oktober 2021. Praksis etter den nylig opphevede loven, er at søknad om kompensasjonsytelse fremsettes i måneden etter utløpet av den kalendermåneden man har hatt inntektsbortfall. Søknad om kompensasjonsytelse for desember 2021, fremsettes i januar 2022. Loven foreslås derfor opphevet 1. februar 2022. Det vises til pkt. 2.4, til forslaget til bevilgningsvedtak jf. pkt. 6 nedenfor, og til vedlagte lovforslag.

Som hovedregel skal forslag til lovendringer høres. Høring kan unnlates etter utredningsinstruksen punkt 3-3, blant annet dersom det må anses åpenbart unødvendig. Fordi det foreslås å videreføre en ordning som allerede har vært gjeldende i perioden fra 12. mars 2020 t.o.m. 30. september 2021, og en videreføring allerede er omtalt i mediene og dermed er alminnelig kjent, anses høring som åpenbart unødvendig. Lovforslaget har derfor ikke vært på alminnelig høring.

2.4 Merknader til de enkelte bestemmelsene

Til § 1

Bestemmelsen angir formålet med ordningen, som er å kompensere næringsdrivende og frilansere for inntektsbortfall som følge av covid-19-utbruddet, som ikke kompenseres gjennom andre ordninger. Bestemmelsen angir saklig og stedlig virkeområde. Ordningen kompenserer bare for inntektstap fra virksomhet i Norge og på Svalbard. Virksomheten må ha startet opp og ha vært i aktivitet før 1. mars 2020.

Til § 2

Kravet om tidligere minsteinntekt tilsvarer det midlertidige kravet til minsteinntekt som gjelder for rett til dagpenger etter folketrygdloven kapittel 4, og sikrer at næringsdrivende og frilansere kompenseres på et tilsvarende nivå som arbeidstakere som blir arbeidsløse eller permitterte som følge av covid-19-utbruddet. Det fremgår videre at ytelsen gis til næringsdrivende og frilansere mellom 18 og 67 år. Personer under 18 år forutsettes å være forsørget, mens de over 67 år vil ha rett til alderspensjon, og disse vil dermed ha annen inntektssikring. Personer som fylte 18 år i måneden det søkes for, kan få kompensasjonsytelsen for den måneden og senere. Personer som fylte 67 år i mars 2020 eller tidligere, kan ikke søke for april eller senere. På bakgrunn av formålet med ytelsen, jf. § 1, presiseres det i andre ledd at ytelsen ikke gis til de som har arbeidsinntekt og ev. rett til andre ytelser som erstatter arbeidsinntekt, dersom slik inntekt eller ytelser til sammen utgjør 6 G eller mer.

Til § 3

Første og andre ledd gjelder beregningsgrunnlaget for ytelsen for hhv. selvstendig næringsdrivende og frilansere. Tredje ledd gir regler om at eventuelle arbeidsinntekter eller arbeidsinntekter som ligger til grunn for ytelser som erstatter arbeidsinntekt, reduserer grunnlaget for ytelsen. For personer som er både selvstendig næringsdrivende og frilanser og som søker støtte for den ene inntekten, behandles den andre inntekten på samme måte som annen arbeidsinntekt. I fjerde ledd fremgår det at ytelsen utgjør 60 prosent av grunnlaget inntil 6 G (p.a.), og at ytelsen gis for fem dager per uke. Dagsatsen utgjør årlig ytelse delt på 260. Denne måten å beregne ytelsen på tilsvarer lignende ytelser til dekning av inntektsbortfall etter folketrygdloven.

Til § 4

Bestemmelsen gir regler om at inntekter fra nærings- eller frilansvirksomheten (den inntektstypen som ytelsen gjelder) i stønadsperioden fører til avkortning med 60 prosent mot ytelsen.

Til § 5

Bestemmelsen gir nærmere regler om utbetaling av ytelsen. Ytelsen beregnes per dag og utbetales etterskuddsvis for den måneden det søkes om.

Til § 6

I første ledd gis regler om at ytelsen tidligst kan innvilges fra og med den 17. dagen etter at inntektsbortfallet inntraff. Dagene regnes som fortløpende kalenderdager, inkludert lørdag og søndag. Som følge av at det legges opp til at det må søkes om kompensasjonsytelse for en måned av gangen, er det ikke noen venteperiode ved innvilgelse av ytterligere perioder. I § 6 andre ledd foreslås det presisert at det kan gis kompensasjon for inntektsbortfall til og med 31. desember 2021.

Til § 7

Bestemmelsens første ledd gir regler om at krav om denne ytelsen skal settes frem for Arbeids- og velferdsetaten. Andre ledd fastslår at Arbeids- og velferdsetaten kan fastsette en frist for når krav må være satt frem.

Til § 8

Bestemmelsen gir nærmere regler om saksbehandling, herunder presiseres det i første ledd at loven gir visse særregler fra forvaltningsloven. I andre ledd presiseres det at folketrygdloven §§ 21-3, 21-4, 21-4 a, 21-4 b, 21-4 c, 21-4 d, 21-6 og 21-7 som gir regler om innhenting av opplysninger og kontroll gjelder så langt de passer. I tredje ledd gis folketrygdloven § 22-15, som gir regler om tilbakekreving av uriktig utbetalte ytelser, tilsvarende virkning for kompensasjonsytelsen.

Til § 9

Bestemmelsen inneholder klageregler, og utvider den alminnelige klagefristen etter forvaltningsloven § 29 første ledd til seks uker.

Til § 10

Bestemmelsen gir Arbeids- og velferdsetaten hjemmel for å behandle personopplysninger ved behandlingen av kompensasjonsytelsen. Dette legger til rette for en automatisert saksbehandling.

Til § 11

Bestemmelsen gir Arbeids- og velferdsetaten adgang til opplysninger om kompensasjonsytelsen i forbindelse med produksjon av statistikk som etaten selv produserer.

Til § 12

Bestemmelsen gir hjemmel til å gi forskrifter til utfylling av loven. Inntektssikringsordningen er utformet på svært kort tid og uten slik utredning som vanligvis ligger til grunn for utforming av inntektssikringsordninger. Det kan være behov for presiseringer av enkelte bestemmelser og for å gi utfyllende bestemmelser i forskrift.

3 Permittering og dagpenger

3.1 Bakgrunn

Permitteringslønnsloven pålegger arbeidsgivere lønnsplikt under permittering, men gir samtidig regler om fritak fra lønnsplikten. Permitterte arbeidstakere har rett til dagpenger under permittering i den perioden arbeidsgiver er fritatt fra lønnsplikt, gitt at vilkårene for rett til dagpenger ellers er oppfylt. Når arbeidsgivers fritaksperiode er brukt opp, gjeninntrer arbeidsgivers lønnsplikt, uavhengig av situasjonen i arbeidsmarkedet. Videre rett til dagpenger for de permitterte vil da kreve oppsigelse, og bedriftens lønnsplikt vil tre inn igjen i oppsigelsestiden når det er gitt oppsigelse.

Før 20. mars 2020 var arbeidsgivere fritatt fra lønnsplikt under permittering i 26 uker i løpet av en 18-månedersperiode. Perioden med fritak fra lønnsplikt under permittering og den tilhørende dagpengeperioden er under pandemien forlenget flere ganger. I forbindelse med behandlingen av revidert nasjonalbudsjett for 2021, jf. Prop. 195 S (2020–2021) og Innst. 600 S (2020–2021), er perioden med fritak fra lønnsplikt og dagpenger under permittering igjen 26 uker innenfor en 18-månedersperiode, for permitteringer som iverksettes etter 30. juni 2021, men likevel slik at uker med permittering før 1. juli 2021 ikke telles med i 18-månedersperioden. Samtidig er den generelle forlengelsen av fritaksperioden og tilhørende dagpengeperiode gjort gjeldende t.o.m. 31. oktober 2021.

I forbindelse med pandemien ble det også innført en rekke midlertidige særordninger som innebar unntak fra det ordinære dagpengeregelverket. Disse er i hovedsak regulert i midlertidig forskrift 20. mars 2020 nr. 368 om unntak fra folketrygdloven og arbeidsmiljøloven i forbindelse med covid-19-pandemien. Enkelte av de midlertidige ordningene ble avviklet i løpet av høsten 2020, mens andre ble avviklet 1. oktober 2021 og noen gjelder t.o.m 31. oktober 2021. I tillegg er det gjort en rekke endringer i regelverket om arbeidsgiveres lønnsplikt og fritak fra lønnsplikt under permittering.

Etter folketrygdloven § 4-15 ytes det hele eller graderte dagpenger i en full stønadsperiode på til sammen 104 uker til medlemmer som har hatt arbeidsinntekt, jf. § 4-4, på minst to ganger grunnbeløpet i de siste tolv månedene eller i gjennomsnitt av de siste 36 månedene før søknadstidspunktet. Dersom inntekten har vært lavere enn to ganger grunnbeløpet, utgjør full stønadsperiode 52 uker. Inntekten må i alle tilfelle ha vært høyere enn kravene til minsteinntekt i folketrygdloven § 4-4. I tillegg kan det etter særregelen i folketrygdloven § 4-19 gis dagpenger i inntil 26 uker til arbeidssøkere som har avtjent verneplikt.

Under pandemien er stønadsperioden forlenget i flere omganger for alle dagpengemottakere. Ved kgl.res. 17. september 2021 ble det vedtatt å forlenge perioden t.o.m. 31. oktober 2021 for alle dagpengemottakere.

Dagsatsen for dagpenger under arbeidsløshet utgjør 2,4 promille av dagpengegrunnlaget, jf. folketrygdloven § 4-12. Dette gir en kompensasjon på 62,4 pst. av tidligere inntekt opp til seks ganger grunnbeløpet. I forbindelse med pandemien er det gitt en midlertidig bestemmelse om at dagpenger skal gis med 80 pst. av den delen av dagpengegrunnlaget som er under tre ganger grunnbeløpet, og med 62,4 pst. av den delen av grunnlaget som er mellom tre og seks ganger grunnbeløpet. Dette gjelder for alle som har fått innvilget dagpenger siden 20. mars 2020, dvs. både permitterte og ledige.

Etter folketrygdloven § 4-13 kan det gis graderte dagpenger til medlemmer som har tapt minst 50 pst. av tidligere arbeidstid (vanlig arbeidstid). Dagpengene avkortes ved samtidig arbeid, men faller helt bort ved arbeid på mer enn 50 pst. av vanlig arbeidstid. Under pandemien er det gitt særregler om at kravet til arbeidstidsreduksjon er senket til 40 pst. av vanlig arbeidstid, slik at det har vært mulig å arbeide opp til 60 pst. av vanlig arbeidstid før dagpengene faller bort i en meldeperiode.

Disse særreglene gjelder for alle som har fått innvilget dagpenger siden 20. mars 2020, dvs. både permitterte og ledige. Ved kgl.res. 17. september 2021 ble det besluttet å forlenge disse særreglene t.o.m. 31. oktober 2021.

Hensynet til forutsigbarhet for dem som berøres av særreglene, talte for at regler om forlengelse måtte fastsettes raskt. I medhold av bevilgningsreglementet § 11 samtykket Kongen derfor ved kgl.res. 17. september 2021 til å overskride bevilgningen på kap. 2541, post 70 med inntil 450 mill. kroner, for å dekke merutgifter som følger av forlengelsene av særreglene i dagpengeordningen. Det vises til bevilgningsforslag under kap. 2541, post 70 nedenfor.

3.2 Vurderinger og forslag

Permitteringer er et virkemiddel som skal avhjelpe bedriftene ved midlertidig arbeidsmangel. En ytterligere forlengelse utfordrer dette prinsippet. Både økt behov for arbeidskraft i andre virksomheter og næringer og hensynet til omstilling trekker i retning av å oppheve særreglene. Samtidig er det ikke hensiktsmessig at virksomhetene sier opp ansatte dersom det vil bli behov for dem innen kort tid.

Hvis de virksomhetene som nå permitterer, ikke får adgang til å videreføre permitteringene i ytterligere noe tid, kan det bli nødvendig å si opp de permitterte. Erfaringsmessig vil ikke alle oppsagte komme over i nye jobber. Noen vil bli arbeidsledige og noen vil falle helt ut av arbeidsmarkedet og risikere å komme over på mer langvarige trygdeordninger som arbeidsavklaringspenger (AAP) eller uføretrygd.

En forlenget mulighet til å permittere, vil kunne hindre oppsigelser av permitterte som ellers ville blitt hentet tilbake når aktiviteten ventelig tar seg opp også i utsatte deler av arbeidslivet.

Hvis de midlertidige særreglene opphører etter 31. oktober 2021, vil de ledige som har brukt opp dagpengeperioden, miste dagpengene. Basert på ledigheten og sammensetningen av den i september, vil det kunne gjelde anslagsvis 13 100 personer i løpet av november, og ytterligere 1 600 personer i løpet av desember. Fortsatt nedgang i ledigheten så langt i oktober, trekker i retning av at disse anslagene kan være for høye. Samtidig vil permitterte som etter 1. november har vært permittert mer enn 49 uker, kunne miste retten til dagpenger under permittering fordi arbeidsgivers rett til fritak for lønnsplikt faller bort. Det vil kunne gjelde om lag 17 800 personer i løpet av november, og ytterligere om lag 1 100 personer i løpet av desember. Mange av disse vil fortsatt ha rett til dagpenger hvis de blir ledige. For nye permitteringer fom. 1. juli 2021, gjelder hovedregelen om fritak fra lønnsplikt og tilhørende dagpengeperiode på 26 uker innenfor en 18-månedersperiode, men slik at uker med permittering før 1. juli ikke regnes med. Det vil si at de som har blitt permittert på nytt 1. juli eller senere, også vil kunne motta dagpenger under permittering ut året, gitt at øvrige vilkår er oppfylt.

Regjeringen foreslår å forlenge perioden arbeidsgivere kan fritas fra lønnsplikt under permittering, og at retten til dagpenger til de permitterte forlenges tilsvarende. Dette kan bidra til å unngå unødige oppsigelser. Også retten til dagpenger for de som er ledige, bør forlenges. Enkelte som går ut dagpengeperioden nå vil fortsatt kunne ha problemer med å finne arbeid. Det gjelder ikke bare permitterte, men også ordinære dagpengemottakere som nærmer seg slutten av dagpengeperioden.

En høyere kompensasjonsgrad svekker insentivene til å søke arbeid. På den annen side gir det bedre inntektssikring til arbeidsledige og permitterte som ufrivillig har mistet sin inntekt. Regjeringen foreslår å forlenge dagpengeretten for alle dagpengemottakere som bruker opp retten til dagpenger før 1. januar 2022. Regjeringen foreslår dessuten en midlertidig forlengelse av den forhøyede dagpengesatsen og adgang til graderte dagpenger ved arbeid opp til 60 pst. av tidligere arbeidstid t.o.m. 31. desember 2021. Videreføring av særreglene gjøres gjeldende for nye og løpende tilfeller, og forutsettes avviklet for alle f.o.m. 1. januar 2022. Med et arbeidsmarked som er i klar bedring og et nivå på arbeidsledigheten nær det som er normalt over tid, er det ikke grunnlag for å forlenge særreglene ytterligere etter årsskiftet.

Videreføring av særordningene i dagpengeregelverket gjennomføres ved endring av midlertidig forskrift 20. mars 2020 nr. 368 om unntak fra folketrygdloven og arbeidsmiljøloven i forbindelse med covid-19-pandemien, som fastsettes av Kongen i statsråd, med hjemmel i folketrygdloven § 25-16. Endringene i perioden med fritak fra lønnsplikt og den korresponderende retten til dagpenger under permittering gjennomføres ved forskrift som fastsettes av Arbeids- og sosialdepartementet med hjemmel i hhv. lov om lønnsplikt under permittering § 3 femte ledd og folketrygdloven § 4-7 annet og tredje ledd.

Det vises til bevilgningsforslaget under kap. 2541, post 70 nedenfor.

4 Sykepenger og omsorgspenger

4.1 Bakgrunn

Særregler for sykepenger og omsorgspenger i forbindelse med pandemien er fastsatt i midlertidig forskrift 20. mars 2020 nr. 368 om unntak fra folketrygdloven og arbeidsmiljøloven i forbindelse med covid-19-pandemien.

I lys av smittesituasjonen før sommeren ble særreglene i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2021 forlenget t.o.m. 30. september 2021, jf. Prop. 195 S (2020–2021) og Innst. 600 S (2020–2021). I proposisjonen ble det samtidig påpekt at økonomiske tiltak grunnet koronasituasjonen burde trappes gradvis ned i gjenåpningsperioden, for å stimulere til økt aktivitet og sysselsetting.

Behovet for å ivareta inntektssikring for den enkelte og slik også bidra til etterlevelse av smitteverntiltak, talte for en forlengelse av rett til sykepenger ved fravær fra arbeidet på grunn av covid-19 eller mistanke om slik sykdom. Bestemmelsen er ved kgl.res. 24. september 2021 forlenget ut oktober 2021.

T.o.m. 30. september 2021 gjaldt også særregler om at folketrygden yter sykepenger f.o.m. fjerde dag til arbeidstakere, selvstendig næringsdrivende og frilansere ved fravær som skyldes covid-19 (redusert periode med hhv. arbeidsgiver- og egenfinansiering). Selv om det også etter dette tidspunktet vil være et visst omfang av fravær knyttet til covid-19, jf. også nevnte forlengelse av rett til sykepenger over, er det grunn til å tro at den økonomiske belastningen knyttet til dette for den enkelte arbeidsgiver vil være begrenset. Selvstendig næringsdrivende og frilansere har gjennomgående større muligheter til å tilpasse arbeidet enn arbeidstakere og antas derfor heller ikke å bli sterkt rammet av dette. Disse reglene er derfor ikke forlenget. Fravær fra arbeidet pga. covid-19 eller mistanke om slik sykdom inntreffer i all hovedsak i løpet av arbeidsgiverperioden (de første 16 dagene av et sykefravær). Videreføring av retten til sykepenger ved slikt fravær anslås derfor ikke å innebære merutgifter for folketrygden av betydning.

Rett til dobbel kvote med omsorgspenger gjelder ut året 2021. Andre særregler for omsorgspenger er ved kgl.res. 24. september 2021 forlenget ut oktober 2021. Hensynet til forutsigbarhet for dem som berøres av særreglene, talte for at regler om forlengelse måtte fastsettes raskt. I medhold av bevilgningsreglementet § 11 samtykket Kongen derfor ved kgl.res 24. september 2021 til å overskride bevilgningen på kap. 2650, post 72 med inntil 10 mill. kroner, for å dekke merutgifter som følger av forlengelsen av særregler på omsorgspenger ut oktober 2021. Det vises til bevilgningsforslag under kap. 2650, post 72 nedenfor.

4.2 Vurderinger og forslag

Gjennom sommeren og høsten har karantenereglene blitt lempet på som følge av at store deler av befolkningen har blitt vaksinert. Koronavaksinasjonsprogrammet omfatter nå alle som er tolv år og eldre, og i noen grupper er det over 90 pst. dekning. Etter overgangen til fasen «En normal hverdag med økt beredskap» er hverdagen blitt mer som før pandemien startet. Det er likevel usikkerhet om utviklingen gjennom vinteren. Vaksineringen gjør at det blir færre alvorlige infeksjoner og dermed færre innleggelser og dødsfall, men nye mutasjoner av viruset kan oppstå. For barn under tolv år er heller ingen vaksiner godkjent eller anbefalt per i dag. Også framover må det være lav terskel for å holde seg hjemme ved covid-19 eller mistanke om slik sykdom, og for å teste seg når rådene tilsier det. Lokale og nasjonale myndigheter kan raskt sette inn tiltak dersom situasjonen endrer seg. Videre vil det trolig fortsatt være behov for å skjerme de som trenger særlig beskyttelse mot viruset.

På bakgrunn av dette vil Arbeids- og sosialdepartementet i forskrift forlenge retten til sykepenger ved fravær fra arbeidet på grunn av covid-19 eller mistanke om slik sykdom ut året 2021. Som nevnt over, er ikke videreføringen av denne retten anslått å innebære merutgifter for folketrygden av betydning.

Videre foreslår regjeringen å forlenge følgende særregler for omsorgspenger ut året 2021:

Rett til omsorgspenger når barnet er i karantene, eller fordi skole eller barnehage er helt eller delvis stengt som følge av covid-19-pandemien.

Rett til omsorgspenger dersom barnet må holdes hjemme pga. særlige smittevernhensyn hos barnet eller hos familiemedlem barnet bor med.

Rett til omsorgspenger ut over kvoten dersom det maksimale antall dager med omsorgspenger er brukt opp og barnet må holdes hjemme pga. særlige smittevernhensyn og når skole eller barnehage er helt eller delvis stengt.

Det vises til bevilgningsforslag under kap. 2650, post 72 nedenfor. Forlengelsene av særreglene på sykepenger og omsorgspenger er i tråd med tiltakene i Prop. 243 S (2020–2021).

5 Arbeidsavklaringspenger

5.1 Bakgrunn

I forbindelse med pandemien ble det innført flere midlertidige særordninger for ordningen med arbeidsavklaringspenger. Disse var regulert i midlertidig forskrift 20. mars 2020 nr. 368 om unntak fra folketrygdloven og arbeidsmiljøloven i forbindelse med covid-19-pandemien.

Arbeidsavklaringspenger kan gis i inntil tre år, og forlenges i inntil to år, hvis vilkårene for forlengelse er oppfylt, jf. folketrygdloven § 11-12. Denne bestemmelsen omfatter mottakere som har nedsatt arbeidsevne og som er under arbeidsavklaring. Stønadsperioden med arbeidsavklaringspenger etter folketrygdloven § 11-12 ble forlenget med seks måneder i perioden 16. mars 2020 t.o.m. 31. oktober 2020. I forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2021 ble det gjeninnført tiltak for personer som mottar arbeidsavklaringspenger under arbeidsavklaring, jf. Prop. 195 S (2020–2021) og Innst. 600 S (2020–2021). Dette tiltaket innebar at stønadsperioden ble forlenget ut september 2021 for mottakere som nådde maksimal stønadsperiode mellom 1. juli og 30. september.

Stønadsperioden for mottakere av arbeidsavklaringspenger som arbeidssøker etter folketrygdloven § 11-17 har i hovedsak blitt forlenget tilsvarende forlengelser for dagpengeperioden. Mottakere av arbeidsavklaringspenger som arbeidssøker som nådde maksimal stønadsperiode i perioden f.o.m. 29. februar 2020 t.o.m. 30. oktober 2020 fikk forlengelse t.o.m. 31. oktober 2020. Forlengelse av stønadsperioden ble gjeninnført 1. mars 2021 og gjaldt t.o.m. 30. juni 2021 for mottakere som nådde sin maksimale stønadsperiode 1. mars 2021 eller senere. De som gikk ut av ordningen f.o.m. 1. november 2020 t.o.m. 28. februar 2021, fikk likevel mulighet til å søke om forlenget stønadsperiode for perioden f.o.m. 1. mars t.o.m. 30. juni 2021. Tiltaket er i flere omganger forlenget tilsvarende forlengelser for dagpengeperioden. Stønadsperioden ble i siste omgang forlenget t.o.m. 30. september 2021 i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2021, jf. Prop. 195 S (2020–2021) og Innst. 600 S (2020–2021).

5.2 Vurderinger og forslag

Tidligere forlengelser for mottakere av arbeidsavklaringspenger under arbeidsavklaring (§ 11-12) har vært begrunnet med at konsekvensene av pandemien har medført at mange aktiviteter, og dermed framdrift for mottakere av arbeidsavklaringspenger, ble satt på vent. De som mottar arbeidsavklaringspenger etter § 11-17 er avklart til arbeid og søker arbeid. Tidligere forlengelser for denne gruppen har vært begrunnet med et krevende arbeidsmarked.

Det foreligger per i dag ikke informasjon som tilsier at perioden for avklaring av mottakere på arbeidsavklaringspenger bør forlenges ytterligere utelukkende på grunn av mangelfull oppfølging som følge av pandemien. Det er imidlertid fortsatt usikkert hvordan pandemien har påvirket avklaringsløpet til mottakerne av arbeidsavklaringspenger underveis i stønadsperioden og deres muligheter for å skaffe seg arbeid etter at stønadsperioden har gått ut.

Regjeringen foreslår derfor å forlenge stønadsperioden fram t.o.m. 31. desember 2021 for mottakere av arbeidsavklaringspenger etter §§ 11-12 og 11-17. Forlengelsen gjelder i de tilfeller hvor stønadsperioden løper ut i perioden f.o.m. 30. september 2021 t.o.m. 30. desember 2021. Disse mottakerne vil med dette forslaget få forlenget sin rett til arbeidsavklaringspenger fra det tidspunktet de gikk ut av ordningen og få etterbetalt stønad for denne perioden. For disse mottakerne vil karensperioden (på ett år) dermed forskyves og gjelde først fra ny avgangsdato.

Ved gjeninnføring av en slik ordning vil de som mister retten til arbeidsavklaringspenger etter 30. september måtte søke om forlengelse fram til ny automatisk systemløsning er på plass. De som omfattes av dette må sende søknad om forlengelse før 1. januar 2022. En automatisk systemløsning vil være på plass for mottakere av arbeidsavklaringspenger som arbeidssøker (§ 11-17) f.o.m. 2. november. For mottakere av arbeidsavklaringspenger under arbeidsavklaring (§ 11-12) vil systemløsningen være på plass f.o.m. 12. november. De som går ut perioden etter disse tidspunktene og t.o.m. 30. desember 2021 vil få automatisk forlengelse. Av systemtekniske årsaker vil det også kunne ta tid før ytelsen utbetales.

Forlengelse av stønadsperioden for mottakere av arbeidsavklaringspenger §§ 11-12 og 11-17 gjennomføres ved endring av midlertidig forskrift 20. mars 2020 nr. 368 om unntak fra folketrygdloven og arbeidsmiljøloven i forbindelse med covid-19-pandemien, som fastsettes av Kongen i statsråd, med hjemmel i folketrygdloven § 25-16.

Det vises til bevilgningsforslag under kap. 2651, post 70 og kap. 2655, post 70 nedenfor.

6 Forslag til bevilgningsendringer

De foreslåtte endringene medfører økt administrativ belastning for Arbeids- og velferdsetaten. Endingene forutsetter noe tilrettelegging i Arbeids- og velferdsetatens IKT-systemer, men kan gjennomføres på kort varsel. Enkelte av forlengelsene vil medføre noe manuell saksbehandling som igjen kan påvirke saksbehandlingstiden.

Kap. 2541 Dagpenger

Post 70 Dagpenger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 25 480 mill. kroner.

Det anslås på usikkert grunnlag at en forlengelse av retten til dagpenger for permitterte og ledige i oktober, november og desember, med kompensasjonsgrad på 80 pst. for dagpengegrunnlag opp til tre ganger grunnbeløpet, og at det tillates arbeid opp til 60 pst. av vanlig arbeidstid før dagpengene bortfaller, medfører at utgiftene til dagpenger under kap. 2541, post 70 øker med om lag 1 700 mill. kroner i 2021. Tallet inkluderer den allerede vedtatte forlengelsen for oktober, jf. at Kongen ved kgl.res. 17. september 2021 har gitt samtykke til å overskride bevilgningen på posten med inntil 450 mill. kroner til formålet.

Det foreslås å øke bevilgningen med 1 700 mill. kroner.

Kap. 2543 Midlertidige stønadsordninger for selvstendig næringsdrivende og frilansere

Post 70 Stønad til selvstendig næringsdrivende og frilansere, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 1 040 mill. kroner.

En gjeninnføring av kompensasjonsordningen for selvstendige næringsdrivende og frilansere i tre måneder f.o.m. 1. oktober 2021 er på usikkert grunnlag anslått å medføre at utgiftene under kap. 2543, post 70 øker med om lag 150 mill. kroner i 2021 og 65 mill. kroner i 2022.

Det foreslås å øke bevilgningen med 150 mill. kroner.

Kap. 2650 Sykepenger

Post 72 Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 1 866 mill. kroner.

Følgende særregler for omsorgspenger i midlertidig forskrift om unntak fra folketrygdloven og arbeidsmiljøloven i forbindelse med covid-19-pandemien gjelder t.o.m. 31. oktober 2021:

Rett til omsorgspenger når barnet er i karantene, eller fordi skole eller barnehage er helt eller delvis stengt som følge av covid-19-pandemien.

Rett til omsorgspenger dersom barnet må holdes hjemme pga. særlige smittevernhensyn hos barnet eller hos familiemedlem barnet bor med.

Rett til omsorgspenger ut over kvoten dersom det maksimale antall dager med omsorgspenger er brukt opp og barnet må holdes hjemme pga. særlige smittevernhensyn og når skole eller barnehage er helt eller delvis stengt.

Merkostnadene av å videreføre tiltakene ut året 2021 vil avhenge av smittesituasjonen framover. Det er på usikkert grunnlag anslått at forlengelsen i perioden f.o.m. 1. oktober 2021 t.o.m. 31. desember 2021 vil øke utgiftene til omsorgspenger med om lag 23 mill. kroner. Tallet inkluderer den allerede vedtatte forlengelsen for oktober, jf. at Kongen ved kgl.res. 24. september 2021 har gitt samtykke til å overskride bevilgningen på posten med inntil 10 mill. kroner til formålet.

Det foreslås på den bakgrunn å øke bevilgningen med 23 mill. kroner.

Kap. 2651 Arbeidsavklaringspenger

Post 70 Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 33 640 mill. kroner.

Forlengelsen av retten til arbeidsavklaringspenger etter §§ 11-12 og 11-17 f.o.m. 1. oktober 2021 t.o.m. 31. desember 2021, er på usikkert grunnlag anslått å medføre økte utgifter til arbeidsavklaringspenger på om lag 200 mill. kroner.

Det foreslås på den bakgrunn å øke bevilgningen med 200 mill. kroner.

Kap. 2655 Uførhet

Post 70 Uføretrygd, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 104 570 mill. kroner.

Forlengelsen av retten til arbeidsavklaringspenger etter § 11-12 f.o.m. 1. oktober 2021 t.o.m. 31. desember 2021, er på usikkert grunnlag anslått å medføre reduserte utgifter til uføretrygd på om lag 30 mill. kroner. Dette skyldes forsinkede overganger fra arbeidsavklaringspenger til uføretrygd.

Det foreslås på den bakgrunn å redusere bevilgningen med 30 mill. kroner.

Tilråding

Arbeids- og sosialdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om midlertidig lov om kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere som har mistet inntekt som følge av utbrudd av covid-19 og endringer i statsbudsjettet 2021 under Arbeids- og sosialdepartementet (økonomiske tiltak i møte med pandemien: kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere, permittering, dagpenger, omsorgspenger og arbeidsavklaringspenger).

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak til midlertidig lov om kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere som har mistet inntekt som følge av utbrudd av covid-19 og vedtak om endringer i statsbudsjettet 2021 under Arbeids- og sosialdepartementet (økonomiske tiltak i møte med pandemien: kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere, permittering, dagpenger, omsorgspenger og arbeidsavklaringspenger) i samsvar med et vedlagt forslag.

A Forslag
til midlertidig lov om kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere som har mistet inntekt som følge av utbrudd av covid-19

§ 1 Virkeområde

Loven gir bestemmelser om rett til kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere som har mistet personinntekt som følge av utbrudd av covid-19.

Inntektstap som utløser rett til andre ytelser til livsopphold, gir ikke rett til kompensasjonsytelse. Kompensasjonsytelsen kan gis til næringsdrivende og frilansere som har hatt en nærings- eller frilansvirksomhet i Norge som var startet opp og aktiv før 1. mars 2020.

Loven får også anvendelse for personer på Svalbard som er medlemmer av folketrygden i henhold til folketrygdloven § 2-3.

§ 2 Vilkår for ytelse

Selvstendig næringsdrivende og frilansere med personinntekt fra næring eller oppdrag på over 0,75 ganger folketrygdens grunnbeløp (G), i aldersgruppen 18–67 år, som etter 12. mars 2020 har mistet hele eller deler av denne inntekten som følge av utbrudd av covid-19, kan søke om kompensasjonsytelse etter denne loven.

Kompensasjonsytelsen ytes ikke til selvstendig næringsdrivende og frilansere som i den måneden det søkes ytelse for, har arbeidsinntekt, inkludert rett til trygdeytelser som erstatter bortfalt arbeidsinntekt, på til sammen 6 G eller høyere.

§ 3 Grunnlag for beregning og ytelsens størrelse

Grunnlaget er den inntekten kompensasjonsytelsen regnes ut etter. Grunnlaget beregnes som et årlig beløp.

Grunnlaget for selvstendig næringsdrivende fastsettes med utgangspunkt i pensjonsgivende årsinntekt fra næring fra 2019. For selskaper som har startet opp etter 1. januar 2020 inngår inntekter fra næring fra januar og februar 2020 i grunnlaget.

Grunnlaget for frilansere fastsettes med utgangspunkt i den gjennomsnittlige inntekten som frilanseren har hatt i oppdrag og som er rapportert til a-ordningen de siste 12 månedene før mars 2020. For frilansere som startet virksomheten mellom 1. mars 2019 og 1. mars 2020, legges hele driftsperioden til grunn.

Maksimalt grunnlag er 6 G. Arbeidsinntekt, inkludert inntekt som ligger til grunn for trygdeytelser som erstatter bortfalt arbeidsinntekt, trekkes fra grensen på 6 G. Det samme gjelder for frilans- eller næringsinntekt det ikke er søkt kompensasjonsytelse for. Det gis ikke kompensasjon på et grunnlag større enn differansen mellom 6 G og summen av de nevnte inntektene.

Kompensasjonsytelsen gis med 60 prosent av grunnlaget begrenset oppad til 6 G. Ytelsen gis for fem dager per uke, og dagsatsen er den årlige ytelsen delt på 260.

§ 4 Avkorting mot inntekt

Inntekter som selvstendig næringsdrivende og frilanser i stønadsperioden kommer til fradrag i ytelsen med 60 prosent.

§ 5 Utbetalingsterminer

Ytelsen gis per dag, og den utbetales etterskuddsvis for den kalendermåneden det er søkt for.

§ 6 Stønadsperiode

Ytelsen gis fra og med dag 17 etter dokumentert inntektsbortfall. Ved innvilgning av nye perioder innvilges ytelsen fra første dag.

Ytelsen kan gis for inntektsbortfall til og med 31. desember 2021.

§ 7 Fremsetting av krav

Krav om ytelse etter denne loven skal settes frem for Arbeids- og velferdsetaten på den måten Arbeids- og velferdsdirektoratet bestemmer.

Arbeids- og velferdsdirektoratet kan fastsette en frist for når krav om ytelse senest må være satt frem.

§ 8 Saksbehandling

Forvaltningsloven gjelder med de særregler som er fastsatt i loven her.

Saksbehandlingsreglene i folketrygdloven §§ 21-3, 21-4, 21-4 a, 21-4 b, 21-4 c, 21-4 d, 21-6 og 21-7 gjelder så langt de passer for saker etter denne loven.

Ved krav om tilbakebetaling av feilutbetalte ytelser gjelder folketrygdloven § 22-15 tilsvarende.

§ 9 Klage

Vedtak kan påklages til nærmeste overordnede organ eller til det organ som Arbeids- og velferdsdirektoratet bestemmer.

Klage settes frem skriftlig eller muntlig for den enheten som Arbeids- og velferdsdirektoratet bestemmer.

Fristen for klage er seks uker.

§ 10 Behandling av personopplysninger og automatisert saksbehandling

Arbeids- og velferdsetaten kan behandle personopplysninger, inkludert personopplysninger som nevnt i personvernforordningen artikkel 9, når dette er nødvendig for å behandle saker etter denne loven eller gi informasjon om kompensasjonsytelsen til aktuelle søkere.

Avgjørelser etter denne loven kan treffes automatisk. Etaten skal fastsette retningslinjer for automatiserte avgjørelser, inkludert krav til jevnlig kontroll for å begrense faren for feil. Den registrerte har rett til manuell overprøving av avgjørelsen.

§ 11 Opplysninger til bruk ved utredning og produksjon av statistikk

Arbeids- og velferdsetaten skal ha tilgang til opplysningene om kompensasjonsytelsen i forbindelse med utredning og produksjon av statistikk på de områdene etaten administrerer, se arbeids- og velferdsforvaltningsloven § 4 annet ledd.

§ 12 Forskrifter

Departementet kan gi forskrifter til utfylling av bestemmelsene i denne loven. Departementet kan i forskrift fastsette en lavere kompensasjonsgrad enn det som følger av § 3 femte ledd.

§ 13 Ikrafttredelse og opphør

Loven trer i kraft straks og gis virkning fra og med 1. oktober 2021.

Loven oppheves 1. februar 2022.

B Forslag
til vedtak om endringer i statsbudsjettet 2021 under Arbeids- og sosialdepartementet (økonomiske tiltak i møte med pandemien: kompensasjonsytelse for selvstendig næringsdrivende og frilansere, permittering, dagpenger, omsorgspenger og arbeidsavklaringspenger)

I

I statsbudsjettet for 2021 gjøres følgende endringer:

Utgifter:

Kap.

Post

Formål

Kroner

2541

Dagpenger

70

Dagpenger, overslagsbevilgning, økes med

1 700 000 000

fra kr 25 480 000 000 til kr 27 180 000 000

2543

Midlertidige stønadsordninger for selvstendig næringsdrivende, frilansere og lærlinger

70

Stønad til selvstendig næringsdrivende og frilansere, overslagsbevilgning, økes med

150 000 000

fra kr 1 040 000 000 til kr 1 190 000 000

2650

Sykepenger

72

Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning, økes med

23 000 000

fra kr 1 866 000 000 til kr 1 889 000 000

2651

Arbeidsavklaringspenger

70

Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning, økes med

200 000 000

fra kr 33 640 000 000 til kr 33 840 000 000

2655

Uførhet

70

Uføretrygd, overslagsbevilgning, reduseres med

30 000 000

fra kr 104 570 000 000 til kr 104 540 000 000