Kap. 611, 612, 615, 616, 660, 664, 666, 667, 2620, 2651, 2655, 2670 og 2680

Prop. 132 S

(2014–2015)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

Endringar i statsbudsjettet 2015 under Arbeids- og sosialdepartementet (Tilleggsløyvingar som følgje av reguleringa av grunnbeløpet og pensjonar i folketrygda mv. frå 1. mai 2015)

Tilråding frå Arbeids- og sosialdepartementet 29. mai 2015, godkjend i statsråd same dagen. (Regjeringa Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Innleiing

Regjeringa gjer med dette framlegg om å auke løyvingar på statsbudsjettet for 2015 som følgje av reguleringa av grunnbeløpet (G) og pensjonar i folketrygda og i visse andre pensjonsordningar frå 1. mai 2015.

Departementet viser til forskrift fastsett ved kongeleg resolusjon 29. mai 2015 om grunnbeløp, reguleringsfaktorer, satser for minste pensjonsnivå fra 1. mai 2015 og virkningstidspunkt for regulering av kravet til minsteinntekt for rett til dagpenger.

Grunnbeløpet er auka frå 88 370 kroner til 90 068 kroner frå 1. mai, det vil seie med 1,92 prosent. Uføretrygda og andre som får pensjonar og ytingar regulerte gjennom endringar i grunnbeløpet, får dermed ein tilsvarande auke frå same dato. Alderspensjon under opptening vert også oppregulert med 1,92 prosent.

Alderspensjon under utbetaling vert regulert med lønnsauken på 1,92 prosent og deretter fråtrekt 0,75 prosent. Dette inneber at alderspensjonistar får auka pensjonen med 1,16 prosent frå 1. mai 2015.

Satsane for minste pensjonsnivå for alderspensjonistar er auka med lønnsauken på 1,92 prosent og deretter justerte for effekten av levealdersjusteringa, noko som inneber at satsane er auka med 1,42 prosent. Satsane er frå 1. mai 2015 sette til 139 728 kroner for låg sats, 162 566 kroner for ordinær sats, 175 739 kroner for høg sats og 274 085 kroner for særskilt sats.

Meirutgiftene for 2015 som følgje av reguleringa av grunnbeløpet og pensjonar vert om lag 3 213 mill. kroner.

Når regjeringa legg fram budsjettforslag for Stortinget, er etablert praksis at «frå-tala» tar utgangspunkt i det siste forslaget til endra løyvingar som regjeringa har fremma for Stortinget. For å sikre lik praksis for budsjettproposisjonar til Stortinget, har Arbeids- og sosialdepartementet som utgangspunkt i vedtaksdelen i denne proposisjonen nytta Prop. 119 S (2014–2015) som vart fremma samtidig med Revidert nasjonalbudsjett.

Alderspensjonistane kan i 2015 får ei negativ utvikling i kjøpekraft. For å hindre ei utvikling der pensjonistane får negativ kjøpekraft over tid samstundes som kjøpekrafta til lønnstakarane aukar, vil Regjeringa gjennomgå regelverket om regulering av pensjonar og vurdere mogelege endringar.

2 Nærare om reguleringa

Reglane for regulering

Reglane for regulering av pensjonar i folketrygda går fram av folketrygdlova §§ 1-4, 19-14 og 20-18 og forskrift 6. mai 2011 nr. 465 om beregning av lønnsveksten som skal benyttes ved regulering av grunnbeløpet og alderspensjon i folketrygden. I forskrifta § 3 er det gjort nærare greie for reknemåten for den samla lønnsauken (sl) som skal nyttast ved reguleringa: sl = ((1 + a1/100) x (1 + a2/100) x (1 + f/100) - 1) x 100. Faktorane a1 og a2 er avvika mellom venta og faktisk lønnsauke eit og to år tilbake i tid, medan f er venta lønnsauke i reguleringsåret.

Alderspensjon under utbetaling skal regulerast med eit gjennomsnitt av lønns- og prisveksten. Dette skjer ved at pensjonen vert regulert i samsvar med lønnsauken og deretter fråtrekt ein fast faktor på 0,75 prosent. Satsane for minste pensjonsnivå vert regulerte i samsvar med lønnsauken og deretter justerte for effekten av levealdersjusteringa for 67-åringar i reguleringsåret. Grunnbeløpet og alderspensjon under opptening vert regulerte i samsvar med lønnsauken. Uføretrygd og andre ytingar som vert regulerte i tråd med endringar i grunnbeløpet, vert dermed regulerte i samsvar med lønnsauken. Tilsvarande reglar gjeld i andre pensjonsordningar.

Til grunn for reguleringa ligg venta lønnsauke i reguleringsåret, justert for eventuelle avvik mellom venta og faktisk lønnsauke dei siste to åra. Det skal også vurderast om det er særlege tilhøve som har påverka lønnsutviklinga for einskilde grupper, og om effekten av dette skal haldast utanfor ved fastsetjinga av lønnsauken. Talgrunnlaget skal drøftast med organisasjonane til pensjonistane, dei funksjonshemma og arbeidstakarane, før grunnbeløpet og pensjonane vert regulerte.

Drøftingar med organisasjonane

Grunnlaget for reguleringa har vore drøfta med Pensjonistforbundet, Seniorsaken, Forsvarets seniorforbund, Landslaget for offentlige pensjonister, Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon, Samarbeidsforumet av funksjonshemmedes organisasjoner, Landsorganisasjonen i Norge, Unio og Yrkesorganisasjonenes Sentralforbund. Sjå nærare om drøftingane i vedlagte protokollar.

I tråd med forskrift 6. mai 2011 nr. 465 vert det etter dette lagt til grunn ein venta lønnsauke på 2,7 prosent i 2015 i tråd med anslaget til regjeringa som går fram av Revidert nasjonalbudsjett for 2015. I trygdeoppgjeret 2014 vart det lagt til grunn for reguleringa av grunnbeløpet ein venta lønnsauke på 3,3 prosent i 2014 i tråd med anslaget til regjeringa som går fram av Revidert nasjonalbudsjett for 2014. Faktisk lønnsauke for 2014 er nå anslått til 3,1 prosent i rapporten «Grunnlaget for inntektsoppgjørene 2015» frå Det tekniske berekningsutvalet for inntektsoppgjera av 30. mars 2015. Partane er samde om at det ligg føre eit negativt avvik på 0,2 prosentpoeng for 2014. I trygdeoppgjeret 2014 vart det lagt til grunn ein faktisk lønnsauke på 3,9 prosent i 2013. Faktisk lønnsauke for 2013 er i rapporten frå Det tekniske berekningsutvalet for inntektsoppgjera framleis sett til 3,9 prosent. Partane er samde om at det dermed ikkje ligg føre eit avvik for 2013.

Reguleringa av grunnbeløpet, pensjonane og satsane for minste pensjonsnivå frå 1. mai 2015

Når det er avvik dei to siste åra, skal det først takast omsyn til avvika og deretter til den venta prosentvise lønnsauken i inneverande år. Den samla årlege lønnsauken er på denne bakgrunnen fastsett til 2,49 prosent frå 2014 til 2015.

Reguleringa av grunnbeløpet og pensjonane skjer med verknad frå 1. mai. Det nye grunnbeløpet frå 1. mai 2015 skal dermed fastsetjast slik at den prosentvise auken i det gjennomsnittlege grunnbeløpet frå 2014 til 2015 vert lik den samla årlege lønnsauken. Det gjennomsnittlege grunnbeløpet auka med 2,49 prosent frå 2014 (87 328 kroner) til 2015 (89 502 kroner). Nytt grunnbeløp frå 1. mai 2015 er fastsett til 90 068 kroner. Den prosentvise auken i grunnbeløpet frå 88 370 kroner til 90 068 kroner frå 1. mai 2015 er 1,92 prosent. Det inneber at uføretrygda og andre som får pensjonar og ytingar regulerte gjennom endringar i grunnbeløpet, får ein tilsvarande auke frå same dato. Alderspensjon under opptening vert også oppregulert med 1,92 prosent.

Alderspensjon under utbetaling vert regulert med lønnsauken og deretter fråtrekt 0,75 prosent. Pensjonen vert først oppregulert med 1,92 prosent og frå denne summen vert det fråtrekt 0,75 prosent. Dette inneber at alderspensjonistar får auka pensjonen med 1,16 prosent frå 1. mai 2015.

Satsane for minste pensjonsnivå for alderspensjonistar er auka frå 1. mai 2015 med lønnsauken på 1,92 prosent og deretter justerte for effekten av levealdersjusteringa for 67-åringar. Dette skjer ved å multiplisere med forholdstalet i 2014 på 1,020 og dividere med forholdstalet i 2015 på 1,025. Dette inneber at satsane er auka med 1,42 prosent frå 1. mai 2015.

Satsane er frå 1. mai 2015 sette til 139 728 kroner for låg sats, 162 566 kroner for ordinær sats, 175 739 kroner for høg sats og 274 085 kroner for særskilt sats. Sjå nærare om dei ulike satsane i folketrygdlova § 19-18.

Gjennomgang av reglane for regulering

Med dagens reguleringsreglar vil pensjonistane normalt få ei årleg betring av kjøpekrafta, men noko lågare enn for lønnstakarane. I år med moderate lønnsoppgjer, der lønnstakarane får ein lønnsauke som berre er litt høgare enn forventa prisvekst, kan fråtrekket på 0,75 prosent i oppgjeret til pensjonistane føre til at pensjonistane får ei negativ utvikling i kjøpekrafta.

Regjeringa vil difor gjennomgå prinsippa for den årlege reguleringa av pensjonar. Siktemålet er å unngå ei utvikling over fleire påfølgande år der pensjonistane får minska kjøpekraft, samstundes som arbeidstakarane får auka kjøpekraft. I denne samanhengen skal ein vurdere ei eller anna form for glattingsmekanisme.

Til grunn for gjennomgangen skal liggja ein føresetnad om at eventuelle endringar ikkje må svekke bærekrafta i pensjonssystemet. Det skal ikkje gis nokon garanti mot minska kjøpekraft i enkelte år. Ein skal framleis justere for eventuelle avvik mellom forventa og faktisk lønnsauke dei siste to åra.

Gjennomgangen vil ikkje påverke trygdeoppgjeret i år, men skal vere klar i god tid før trygdeoppgjeret neste år. Ein skal like fullt vurdere om eventuelle endringar skal gjelde frå og med 2016, eller om ein ved trygdeoppgjeret i 2016 også skal ta omsyn til ei eventuell minska kjøpekraft i 2015.

3 Nærare om utviklinga i grunnbeløpet, pensjoner og lønn seinare åra

Tabell 3.1 viser utviklinga i grunnbeløpet og i inntektene før skatt for pensjonistar i folketrygda og lønnstakarar i perioden 2005–2014. Inntekter som pensjonistar har i tillegg til pensjonsinntekta, er ikkje med her.

Tabell 3.1 Utvikling i grunnbeløpet, minstepensjonane, gjennomsnittleg alders- og uførepensjon og lønn for lønnstakarar. Prosentvis endring frå året før og gjennomsnittleg endring per år 2005–2014.

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2 012

2013

2014

Endring 2005–2014

Endring per år

Grunnbeløp

3,5

5,4

5,5

4,2

3,8

4,4

4,0

3,8

3,7

45,5

4,3

Minste pensjonsnivå/alderspensjon for einslege¹

3,5

5,4

11,3

7,9

5,4

4,6

3,5

3,2

3,2

59,2

5,3

Minste pensjonsnivå/alderspensjon for ektepar/sambuande¹

4,0

5,4

11,9

8,2

5,5

4,6

3,5

3,2

3,2

61,4

5,5

Minstepensjon/uførepensjon for einslege²

4,9

4,0

3,8

3,7

-

-

Minstepensjon/uførepensjon for ektepar²

5,0

4,0

3,8

3,7

-

-

Alderspensjon i gjennomsnitt³

4,8

6,5

7,6

6,1

5,6

5,4

4,4

4,0

3,7

59,7

5,3

Uførepensjon i gjennomsnitt³

3,7

5,4

6,7

4,6

4,1

3,6

4,0

3,7

2,8

45,9

4,3

Lønnstakarar i alt

4,1

5,4

6,3

4,2

3,7

4,2

4,0

3,9

3,1

46,3

4,3

Industriarbeidarar i NHO-området

3,6

5,5

5,7

3,9

3,6

4,4

4,1

3,5

3,0

44,1

4,1

Statstilsette

4,5

5,1

6,7

4,4

4,5

4,2

4,1

3,5

3,4

48,4

4,5

Kommunetilsette⁴

3,9

4,8

6,7

4,6

3,7

4,3

4,1

3,7

3,2

46,4

4,3

¹ Frå og med 1. mai 2011 er satsane for minste pensjonsnivå for alderspensjonistar regulerte i samsvar med lønnsauken og deretter justerte for effekten av levealdersjusteringa, medan minstepensjon for uførepensjonistar er regulert i samsvar med grunnbeløpet (lønnsauken).

² Til og med 2010 var minstepensjonane for uføre- og alderspensjonistar like.

³ Gjennomsnittleg pensjon er rekna ut frå rekneskapen.

⁴ For tilsette i konflikt i 2014 kom lønnstillegga seinare på året enn for tilsette som ikkje var i konflikt. Dette trakk årslønsvekstanslaget i 2014 ned med 0,2 prosentpoeng i heile kommunesektoren.

Kjelde: Det tekniske berekningsutvalet for inntektsoppgjera NOU 2015: 6 og Arbeids- og velferdsdirektoratet

Pensjonane for dei einslege minstepensjonistane har auka meir enn grunnbeløpet av di særtillegget ordinær sats vart auka frå 79,33 prosent til 94 prosent av grunnbeløpet frå 1. mai 2008, til 97 prosent av grunnbeløpet frå 1. mai 2009 og til 100 prosent av grunnbeløpet frå 1. mai 2010. Den siste endringa fekk heilårsverknad i 2011.

For ektepar og sambuarar med minstepensjon var auken sterkare enn i grunnbeløpet i åra 2003–2006 og 2008–2010 både som følgje av auken i særtillegget og av di grunnpensjonen for ektepar og sambuande vart trappa opp i åra 2003–2005. Grunnpensjonen auka frå 0,75 G til 0,8 G frå 1. mai 2003, til 0,825 G frå 1. mai 2004 og til 0,85 G frå 1. mai 2005. Den siste endringa fekk heilårsverknad i 2006.

Gjennomsnittleg pensjon har dei siste åra også auka med meir enn grunnbeløpet, og med meir enn auken i særtillegget og i grunnpensjonen for ektepar og sambuarar skulle tilseie. Dette kjem av at pensjonistane i aukande grad har tent opp tilleggspensjon.

Auken i grunnbeløpet i perioden 2005–2014 er 45,5 prosent, medan veksten for lønnstakarar i alt var 46,3 prosent. Årsaka til skilnaden er mellom anna at partane i trygdeoppgjeret i 2008 vart samde om ei fordeling innanfor den økonomiske ramma der ein nytta noko av midlane til å auke særtillegget. Den historiske utviklinga av pensjonane med vidare går fram av tabellane i vedlegget til proposisjonen. Tabell 1.2 viser utviklinga i minstepensjonane til alderspensjonistar, uføretrygda og unge uføre frå 1. mai 1992 til 30. april 2016, medan tabell 1.3 viser utviklinga av minstepensjonane frå 1970 til 2014 både i nominell og reell verdi. Det går fram at minstepensjonen har hatt ein særleg sterk realvekst. Dette heng saman med at satsane for særtillegget er trappa opp gjennom åra, seinast i åra 2008–2010.

4 Skattereglane for pensjonistar i 2015

Særskilde reglar for AFP- og alderspensjonistar

AFP- og alderspensjonistar betaler mindre i skatt enn lønnstakarar og uføretrygda. Det skuldast fyrst og fremst at dei har rett til eit særleg skattefrådrag som reduserer skatten på pensjonsinntekt og sikrar at pensjonistar med pensjon noko over minste pensjonsnivå etter høg sats (einslege) ikkje betaler skatt av pensjonen. I 2015 utgjer skattefrådraget maksimalt 30 800 kroner og vert trappa ned mot høgare pensjonsinntekt enn 180 800 kroner. Frådraget vert trappa ned med ein sats på 15,3 prosent av pensjonsinntekt mellom 180 800 kroner og 273 650 kroner, og med ein sats på 6 prosent av pensjonsinntekt over 273 650 kroner. Frådraget er heilt utfasa ved ei pensjonsinntekt på om lag 550 200 kroner.

Minstefrådraget for pensjonsinntekter

Når skatten skal reknast ut, vert lønnsinntekter, trygdeinntekter og pensjonsinntekter reduserte med eit minstefrådrag. I 2015 utgjer minstefrådraget for pensjonsinntekter 27 prosent av inntekta, men maksimalt 72 200 kroner. Til samanlikning er minstefrådraget for lønnsinntekter og trygdeinntekter på 43 prosent av inntekta og maksimalt 89 050 kroner.

Trygdeavgift

Satsen for trygdeavgift på pensjonsinntekt o.a. i 2015 er 5,1 prosent. Til samanlikning er trygdeavgift på lønnsinntekt og trygdeinntekt 8,2 prosent.

5 Pensjonar og ytingar frå folketrygda

Alderspensjon under utbetaling vert regulert i samsvar med lønnsauken og deretter fråtrekt 0,75 prosent. Satsane for minste pensjonsnivå vert regulerte i samsvar med lønnsauken og deretter justerte for effekten av levealdersjusteringa for 67-åringar i reguleringsåret. Grunnbeløpet og alderspensjon under opptening vert regulerte i samsvar med lønnsauken. Uføretrygd, ytingar til etterlatne, arbeidsavklaringspengar og overgangsstønad vert regulerte i tråd med endringar i grunnbeløpet.

Under kap. 2670 Alderdom vert det gjort framlegg om å auke løyvingane med 1 537 mill. kroner, fordelt med 502 mill. kroner på Post 70 Grunnpensjon, 959 mill. kroner på Post 71 Tilleggspensjon og 76 mill. kroner på Post 73 Særtillegg, pensjonstillegg mv.

Under kap. 2655 Uførheit vert det gjort framlegg om å auke løyvingane med 966 mill. kroner, fordelt med med 965 mill. kroner på Post 70 Uføretrygd og 1 mill. kroner på Post 76 Yrkesskadetrygd

Under kap. 2680 Etterlatne vert det gjort framlegg om å auke løyvingane med 28 mill. kroner, fordelt med 15 mill. kroner på post 70 Grunnpensjon, 12 mill. kroner på post 71 Tilleggspensjon og 1 mill. kroner på post 72 Særtillegg.

Under kap. 2651 Arbeidsavklaringspengar vert det gjort framlegg om å auke løyvingane på Post 70 Arbeidsavklaringspengar med 430 mill. kroner.

Under kap. 2620 Stønad til einsleg mor eller far post 70 Overgangsstønad vert det gjort framlegg om å auke løyvingane med 32 mill. kroner.

6 Andre pensjonsordningar

6.1 Pensjonar mv. frå Statens pensjonskasse

Dei fleste tenestepensjonane i offentleg sektor er såkalla bruttoordningar som vert gitt i tillegg til folketrygda. Dette gjeld no særleg alderspensjonar. Pensjonen frå folketrygda skal alltid betalast fullt ut, medan tenestepensjonen vert redusert med eit samordningsfrådrag. Vanlegvis utgjer samordningsfrådraget ¾ grunnbeløp og heile tilleggspensjonen og/eller særtillegget m.v. når tenestepensjonen vert gitt for full tenestetid (vanlegvis 30 år). Tenestepensjon til etterlatne bereknast som hovudregel som nettopensjonar som er tilpassa pensjon frå folketrygda og som ikkje skal samordnast. I samband med uførereforma frå 1. januar 2015 er òg uførepensjon frå offentlege tenestepensjonsordningar lagt om til nettopensjonar.

Etter lov om Statens pensjonskasse § 42 skal alderspensjon under utbetaling regulerast ved at pensjonsgrunnlaget vert regulert årleg frå 1. mai i samsvar med lønnsauken og deretter fråtrekt 0,75 prosent. Uførepensjon vert regulert i samsvar med lønnsauken. Enkje- og enkjemannspensjon vert regulerte i samsvar med lønnsauken fram til fylte 67 år. Frå fylte 67 år vert pensjonsgrunnlaget regulert i samsvar med lønnsauken og deretter fråtrekt 0,75 prosent. Ved reguleringa skal dei reguleringsfaktorane som Kongen fastset etter folketrygdlova § 19-14 åttande ledd nyttast.

For kapitla 611, 612, 615 og 616 vil dei totale meirutgiftene for pensjonane som følgje av reguleringa utgjere om lag 205 mill. kroner.

Under kap. 611 Pensjonar av statskassa, vert det gjort framlegg om å auke løyvingane med 0,1 mill. kroner. Det vert gjort framlegg om at departementet får fullmakt til å regulere pensjonane på same måten som pensjonar frå Statens pensjonskasse.

Under kap. 612 Tilskott til Statens pensjonskasse vert det gjort framlegg om å auke løyvingane med 202 mill. kroner, fordelt med 200 mill. kroner på post 01 Driftsutgifter og 2 mill. kroner på post 70 For andre medlemmer av Statens pensjonskasse.

Under kap. 615 Yrkesskadeforsikring og kap. 616 Gruppelivsforsikring vert det gjort framlegg om å auke løyvingane med respektive 1 mill. kroner under kap. 615 og 2 mill. kroner under kap. 616.

6.2 Avtalefesta pensjon i privat sektor

Etter lov 19. februar 2010 nr. 5 om statstilskott til arbeidstakere som tar ut avtalefestet pensjon i privat sektor § 23 skal tilskottet frå staten til pensjon etter reglane i kapittel 2 (ny AFP) utgjere 1/3 av pensjonen, medan kompensasjonstillegget etter kapittel 3 vert dekt fullt ut av staten. Statstilskottet til pensjon etter kapittel 4 (overgangsordninga) skal utgjere 40 prosent av pensjonen for pensjonistar over 64 år.

Årleg pensjon etter AFP-tilskottslova kapittel 2 utgjer 0,314 prosent av grunnlaget (summen av den einskildes inntekt) og er eit påslag til alderspensjon frå folketrygda. Pensjon etter kapittel 4 (overgangsordninga) vart rekna ut etter dei tidlegare reglane for uførepensjon frå folketrygda. Det er ikkje iverksett AFP etter overgangsordninga etter 2010, og ordninga opphører i løpet av 2015. AFP, med unntak av visse tillegg, vert regulert årleg frå 1. mai i samsvar med lønnsauken og deretter fråtrekt 0,75 prosent.

Under kap. 666 Avtalefesta pensjon, post 70 Tilskott vert det gjort framlegg om å auke statstilskottet med 7 mill. kroner.

6.3 Pensjonstrygda for sjømenn

Etter lov 3. desember 1948 nr. 7 om pensjonstrygd for sjømenn § 15 gir staten visse tilskott. Staten dekkjer m.a. utgiftene til krigsfartstillegg for fartsmånader mellom 1. september 1939 og 31. desember 1945. Etter § 8 er pensjonsordninga garantert av staten.

Alderspensjonar frå Pensjonstrygda for sjømenn vert regulerte årleg med verknad frå 1. mai i samsvar med lønnsauken og deretter fråtrekte 0,75 prosent. Ved reguleringa vert dei reguleringsfaktorane som Kongen fastset etter folketrygdlova § 19-14 åttande ledd nytta.

Under kap. 664 Pensjonstrygda for sjømenn, post 70 Tilskott vert det gjort framlegg om å auke tilskottet med 1 mill. kroner.

6.4 Krigspensjonering

Staten dekkjer utgiftene til krigspensjon etter lov 13. desember 1946 nr. 21 om krigspensjonering for militærpersoner (§ 19) og lov 13. desember 1946 nr. 22 om krigspensjonering for hjemmestyrkepersonell og sivilpersoner (§ 25).

Etter tilleggslov om krigspensjonering av 29. juni 1951 nr. 34 vert krigspensjonar under utbetaling regulerte i samsvar med lønnsauken fram til fylte 67 år. Frå fylte 67 år vert krigspensjonane regulerte i samsvar med lønnsauken og deretter fråtrekte 0,75 prosent. Ved regulering av pensjonar vert dei reguleringsfaktorane som Kongen fastset etter folketrygdlova § 19-14 åttande ledd nytta.

Under kap. 660 Krigspensjon vert det gjort framlegg om å auke løyvingane med 3 mill. kroner, fordelt med 1 mill. kroner på post 70 Tilskott militære og 2 mill. kroner på post 71 Tilskott sivile.

6.5 Supplerande stønad til personar med kort butid i Noreg

Ved lov 29. april 2005 nr. 21 om stønad til personar med kort butid i Noreg, er personar over 67 år med liten eller ingen pensjon frå folketrygda sikra ei samla inntekt på nivå med minste pensjonsnivå. Ytingane frå ordninga vert prøvde mot inntekt og også mot formue. Det er vidare eit vilkår at stønadsmottakaren er busett i Noreg.

Stønaden er knytt til satsane for minste pensjonsnivå i folketrygda, og vil difor auke i tråd med dei nye satsane for minste pensjonsnivå frå 1. mai 2015.

Under kap. 667 Supplerande stønad til personar over 67 år, post 70 Tilskott vert det gjort framlegg om å auke løyvinga med 4 mill. kroner.

Tilråing

Arbeids- og sosialdepartementet

tilrår:

At Dykkar Majestet godkjenner og skriv under eit framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endringar i statsbudsjettet 2015 under Arbeids- og sosialdepartementet (Tilleggsløyvingar som følgje av reguleringa av grunnbeløpet og pensjonar i folketrygda mv. frå 1. mai 2015).

Vi HARALD, Noregs Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjere vedtak om endringar i statsbudsjettet 2015 under Arbeids- og sosialdepartementet (Tilleggsløyvingar som følgje av reguleringa av grunnbeløpet og pensjonar i folketrygda mv. frå 1. mai 2015) i samsvar med eit vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om endringar i statsbudsjettet 2015 under Arbeids- og sosialdepartementet (Tilleggsløyvingar som følgje av reguleringa av grunnbeløpet og pensjonar i folketrygda mv. frå 1. mai 2015)

I

Arbeids- og sosialdepartementet får fullmakt til å regulere pensjonar frå statskassa på same måten som for statspensjonistar.

II

I statsbudsjettet for 2015 vert det gjort følgjande endringar:

Utgifter:

Kap.

Post

Formål

Kroner

611

Pensjonar frå statskassa

01

Driftsutgifter, overslagsløyving, vert auka med

100 000

frå kr 17 800 000 til kr 17 900 000

612

Tilskott til Statens pensjonskasse

01

Driftsutgifter, overslagsløyving, vert auka med

200 000 000

frå kr 9 405 000 000 til kr 9 605 000 000

70

For andre medlemer av Statens pensjonskasse, overslagsløyving, vert auka med

2 000 000

frå kr 105 000 000 til kr 107 000 000

615

Yrkesskadeforsikring

01

Driftsutgifter, overslagsløyving, vert auka med

1 000 000

frå kr 90 000 000 til kr 91 000 000

616

Gruppelivsforsikring

01

Driftsutgifter, overslagsløyving, vert auka med

2 000 000

frå kr 180 000 000 til kr 182 000 000

660

Krigspensjon

70

Tilskott, militære, overslagsløyving, vert auka med

1 000 000

frå kr 109 000 000 til kr 110 000 000

71

Tilskott, sivile, overslagsløyving, vert auka med

2 000 000

frå kr 270 000 000 til kr 272 000 000

664

Pensjonstrygda for sjømenn

70

Tilskott, vert auka med

1 000 000

frå kr 72 000 000 til kr 73 000 000

666

Avtalefesta pensjon (AFP)

70

Tilskott, overslagsløyving, vert auka med

7 000 000

frå kr 1 500 000 000 til kr 1 507 000 000

667

Supplerande stønad til personar over 67 år

70

Tilskott, overslagsløyving, vert auka med

4 000 000

frå kr 410 000 000 til kr 414 000 000

2620

Stønad til einsleg mor eller far

70

Overgangsstønad, overslagsløyving, vert auka med

32 000 000

frå kr 2 480 000 000 til kr 2 512 000 000

2651

Ytingar under arbeidsavklaring

70

Arbeidsavklaringspengar, overslagsløyving, vert auka med

430 000 000

frå kr 33 560 000 000 til kr 33 990 000 000

2655

Uførheit

70

Uføretrygd, overslagsløyving, vert auka med

965 000 000

frå kr 75 300 000 000 til kr 76 265 000 000

76

Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsløyving, vert auka med

1 000 000

frå kr 59 000 000 til kr 60 000 000

2670

Alderdom

70

Grunnpensjon, overslagsløyving, vert auka med

502 000 000

frå kr 63 200 000 000 til kr 63 702 000 000

71

Tilleggspensjon, overslagsløyving, vert auka med

959 000 000

frå kr 120 710 000 000 til kr 121 669 000 000

73

Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsløyving, vert auka med

76 000 000

frå kr 5 600 000 000 til kr 5 676 000 000

2680

Etterlatne

70

Grunnpensjon, overslagsløyving, vert auka med

15 000 000

frå kr 1 170 000 000 til kr 1 185 000 000

71

Tilleggspensjon, overslagsløyving, vert auka med

12 000 000

frå kr 913 000 000 til kr 925 000 000

72

Særtillegg, overslagsløyving, vert auka med

1 000 000

frå kr 91 000 000 til kr 92 000 000

Vedlegg 1
Tabellar

Tabell 1.1 Oversikt over grunnbeløpet i folketrygda frå 1967.

Storleiken på grunnbeløpet

Gjennomsnittleg årleg grunnbeløp

Frå

Per år kr

Per md. kr

År

Beløp kr

1.01.1967

5 400

450,00

1967

5 400

1.01.1968

5 900

491,67

1968

5 900

1.01.1969

6 400

533,33

1969

6 400

1.01.1970

6 800

566,67

1970

6 800

1.01.1971

7 200

600,00

1.05.1971

7 500

625,00

1971

7 400

1.01.1972

7 900

658,33

1972

7 900

1.01.1973

8 500

708,33

1973

8 500

1.01.1974

9 200

766,67

1.05.1974

9 700

808,33

1974

9 533

1.01.1975

10 400

866,67

1.05.1975

11 000

916,67

1975

10 800

1.01.1976

11 800

983,33

1.05.1976

12 100

1 008,33

1976

12 000

1.01.1977

13 100

1 091,67

1.05.1977

13 400

1 116,67

1.12.1977

14 400

1 200,00

1977

13 383

1.07.1978

14 700

1 225,00

1978

14 550

1.01.1979

15 200

1 266,67

1979

15 200

1.01.1980

16 100

1 341,67

1.05.1980

16 900

1 408,33

1980

16 633

1.01.1981

17 400

1 450,00

1.05.1981

19 100

1 591,67

1.10.1981

19 600

1 633,33

1981

18 658

1.05.1982

21 200

1 766,67

1982

20 667

1.01.1983

21 800

1 816,67

1.05.1983

22 600

1 883,33

1983

22 333

1.05.1984

24 200

2 016,67

1984

23 667

1.05.1985

25 900

2 158,33

1985

25 333

1.01.1986

26 300

2 191,67

1.05.1986

28 000

2 333,33

1986

27 433

1.05.1987

29 900

2 491,67

1987

29 267

1.01.1988

30 400

2 533,33

1.04.1988

31 000

2 583,33

1988

30 850

1.04.1989

32 700

2 725,00

1989

32 275

1.05.1990

34 000

2 833,33

1.12.1990

34 100

2 841,67

1990

33 575

1.05.1991

35 500

2 958,33

1991

35 033

1.05.1992

36 500

3 041,67

1992

36 167

1.05.1993

37 300

3 108,33

1993

37 033

1.05.1994

38 080

3 173,33

1994

37 820

1.05.1995

39 230

3 269,17

1995

38 847

1.05.1996

41 000

3 416,67

1996

40 410

1.05.1997

42 500

3 541,67

1997

42 000

1.05.1998

45 370

3 780,83

1998

44 413

1.05.1999

46 950

3 912,50

1999

46 423

1.05.2000

49 090

4 090,83

2000

48 377

1.05.2001

51 360

4 280,00

2001

50 603

1.05.2002

54 170

4 514,17

2002

53 233

1.05.2003

56 861

4 738,42

2003

55 964

1.05.2004

58 778

4 898,17

2004

58 139

1.05.2005

60 699

5 058,25

2005

60 059

1.05.2006

62 892

5 241,00

2006

62 161

1.05.2007

66 812

5 567,67

2007

65 505

1.05.2008

70 256

5 854,67

2008

69 108

1.05.2009

72 881

6 073,42

2009

72 006

1.05.2010

75 641

6 303,42

2010

74 721

1.05.2011

79 216

6 601,33

2011

78 024

1.05.2012

82 122

6 843,50

2012

81 153

1.05.2013

85 245

7 103,75

2013

84 204

1.05.2014

88 370

7 364,16

2014

87 328

1.05.2015

90 068

7 505,67

2015

89 502

Tabell 1.2 Utviklinga av minste pensjonsnivå for alderspensjonistar, uførepensjonistar/uføretrygda og unge uføre i perioden 1.05.1992–30.04.2016. Kroner.

Minste pensjonsnivå

Alderspensjonist

Uførepensjonist/uføretrygda

Einslege

Ektepar

Einslege

Ektepar

Einslege unge uføre

Per år

Per år

Per år

Per år

Per år.

1.05.92–30.04.93

58 583

94 752

58 583

94 752

87 096

1.05.93–31.12.93

59 868

96 816

59 868

96 816

88 992

1.01.94–30.04.94

59 868

101 088¹

59 868

101 088¹

88 991

1.05.94–31.12.94

61 116

103 200

61 116

103 200

90 852

1.01.95–30.04.95²

61 512

103 992

61 512

103 992

90 852

1.05.95–30.04.96

63 372

107 136

63 372

107 136

93 600

1.05.96–30.04.97

66 240

111 984

66 240

111 984

97 836

1.05.97–30.04.98³

69 360

117 456

69 360

117 456

101 412

1.05.98–30.04.99⁴

81 360

140 040

81 360

140 040

108 252

1.05.99–30.04.00

84 204

144 912

84 204

144 912

112 032

1.05.00–30.04.01

88 032

151 512

88 032

151 512

117 132

1.05.01–30.04.02

92 100

158 520

92 100

158 520

122 544

1.05.02–30.04.03

97 140

167 208

97 140

167 208

129 252

1.05.03–30.04.04

101 964

181 200⁵

101 964

181 200⁵

135 660

1.05.04–30.04.05

105 408

190 248⁶

105 408

190 248⁶

140 244

1.05.05–30.04.06

108 852

199 512⁷

108 852

199 512⁷

144 828

1.05.06–30.04.07

112 788

206 712

112 788

206 712

150 060

1.05.07–30.04.08

119 820

219 600

119 820

219 600

159 420

1.05.08–30.04.09⁸

136 296

251 496

136 296

251 496

173 532⁹

1.05.09–30.04.10¹⁰

143 568

265 272

143 568

265 272

180 012

1.05.10–30.04.11¹¹

151 272

279 864

151 272

279 864

186 828

1.05.11–30.04.12¹²

157 639

291 644

158 424

293 088

195 660

1.05.12–30.04.13

162 615

300 850

164 256

303 864

202 848

1.05.13–30.04.14

167 963

310 744

170 496

315 408

210 564

1.05.14–31.12.14

173 274

320 570

176 736

326 976

218 268

1.01.15–30.04.15¹³

173 274

320 570

219 158

402 968

257 157

1.05.15–30.04.16

175 739

325 132

223 369

410 710

262 098

¹ Heving av sats for særtillegget for ektepar frå 1.01.1994. Ny sats 2 x 60,5 pst. av grunnbeløpet, dvs. dobbelt av ordinær sats og ny minstesats.

² Heving av sats for særtillegget frå 1.01.1995. Ordinær sats utgjorde 61,55 pst. av grunnbeløpet.

³ Heving av sats for særtillegget frå 1.05.1997. Ordinær sats utgjorde 63,2 pst. av grunnbeløpet (minstesats 57,5 pst).

⁴ Heving av sats for særtillegget frå 1.05.1998. Ordinær sats utgjorde 79,33 pst. av grunnbeløpet, medan minstesats er 74 pst. av grunnbeløpet.

⁵ Grunnpensjonen for ektepar auka frå 0,75 G til 0,8 G frå 1.05.2003.

⁶ Grunnpensjonen for ektepar auka til 0,825 G frå 1.05.2004.

⁷ Grunnpensjonen for ektepar auka til 0,85 G frå 1.05.2005.

⁸ Ordinær sats for særtillegget auka til 94 pst. av grunnbeløpet frå 1.05.2008.

⁹ Dei medrekna framtidige pensjonspoenga for unge uføre blei heva frå 3,30 til 3,50 frå 1.05.2008.

¹⁰ Ordinær sats for særtillegget auka til 97 pst. av grunnbeløpet frå 1.05.2009.

¹¹ Ordinær sats for særtillegget aukar til 100 pst. av grunnbeløpet frå 1.05.2010.

¹² Frå og med 1.05.2011 er satsane for minste pensjonsnivå for alderspensjonistar regulerte i samsvar med lønnsauken og deretter justerte for effekten av levealdersjusteringa, medan minstepensjon for uførepensjonistar er regulert i samsvar med grunnbeløpet (lønnsauken). Eit ektepar med alderspensjon er sikra eit samla pensjonsnivå tilsvarande to gonger ordinær sats.

¹³ Frå 1.01.2015 er uførepensjon endra til uføretrygd og vert skattlagt som lønn. For å føre vidare nivået etter skatt, er minstesatsane auka.

Kjelde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 1.3 Minstepensjon (årleg gjennomsnitt) for einslege og ektepar (begge pensjonistane har særtillegg) og grunnbeløpet (G) (årleg gjennomsnitt). Endring i realverdien. 1970–2014.

Endring i realverdi frå året før

Minstepensjon uførepensjon

Minste pensjonsnivå alderspensjon

Gj.sn. grunnbeløp kr

Minstepensjon uførepensjon

Minste pensjonsnivå alderspensjon

År

Einsleg

Ektepar

Einsleg

Ektepar

Einsleg pst.

Ektepar pst.

Einsleg pst.

Ektepar pst.

Gj.sn. grunnbeløp

1970

7 810

11 970

7 810

11 970

6 800

-

-

-

-

-

1971

8 900

13 850

8 900

13 850

7 400

6,8

8,4

6,8

8,4

2,0

1972

9 664

15 023

9 664

15 023

7 900

1,7

1,6

1,7

1,6

-0,0

1973

10 445

16 220

10 445

16 220

8 500

0,2

0,1

0,2

0,1

-0,2

1974

11 655

18 101

11 655

18 101

9 533

2,3

2,3

2,3

2,3

2,8

1975

13 308

20 696

13 308

20 696

10 800

2,3

2,4

2,3

2,4

1,5

1976

15 363

24 215

15 363

24 215

12 000

5,6

7,0

5,6

7,0

1,6

1977

17 770

28 331

17 770

28 331

13 383

5,9

7,1

5,9

7,1

2,1

1978

20 228

32 760

20 228

32 760

14 550

5,3

6,9

5,3

6,9

0,6

1979

21 780

35 406

21 780

35 406

15 200

2,9

3,3

2,9

3,3

-0,1

1980

24 345

39 339

24 345

39 339

16 633

0,7

0,1

0,7

0,1

-1,5

1981

27 882

45 066

27 882

45 066

18 658

1,0

1,0

1,0

1,0

-1,1

1982

31 228

50 633

31 228

50 633

20 667

0,5

0,9

0,5

0,9

-0,6

1983

34 153

55 248

34 153

55 248

22 333

0,8

0,6

0,8

0,6

-0,4

1984

36 516

59 056

36 516

59 056

23 667

0,5

0,5

0,5

0,5

-0,4

1985

39 220

63 496

39 220

63 496

25 333

1,7

1,8

1,7

1,8

1,3

1986

42 884

69 196

42 884

69 196

27 433

2,1

1,7

2,1

1,7

1,1

1987

45 724

73 776

45 724

73 776

29 267

-2,0

-2,0

-2,0

-2,0

-1,9

1988

48 786

78 966

48 786

78 966

30 850

0,0

0,4

0,0

0,4

-1,2

1989

51 174

82 896

51 174

82 896

32 275

0,3

0,4

0,3

0,4

0,1

1990

53 438

86 652

53 438

86 652

33 575

0,3

0,4

0,3

0,4

-0,1

1991

56 112

90 840

56 112

90 840

35 033

1,5

1,3

1,5

1,3

0,8

1992

58 048

93 890

58 048

93 890

36 167

1,1

1,0

1,1

1,0

0,9

1993

59 440

96 128

59 440

96 128

37 033

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

1994

60 700

102 496

60 700

102 496

37 820

0,7

5,1

0,7

5,1

0,7

1995

62 752

106 088

62 752

106 088

38 847

0,9

1,0

0,9

1,0

0,2

1996

65 284

110 368

65 284

110 368

40 410

2,8

2,8

2,8

2,8

2,8

1997

68 320

115 632

68 320

115 632

42 000

2,0

2,1

2,0

2,1

1,3

1998

77 360

132 512

77 360

132 512

44 413

10,7

12,1

10,7

12,1

3,4

1999

83 256

143 288

83 256

143 288

46 423

5,2

5,7

5,2

5,7

2,2

2000

86 756

149 312

86 756

149 312

48 377

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

2001

90 744

156 184

90 744

156 184

50 603

1,5

1,5

1,5

1,5

1,5

2002

95 460

164 312

95 460

164 312

53 233

3,9

3,9

3,9

3,9

3,9

2003

100 356

176 536

100 356

176 536

55 964

2,6

4,9

2,6

4,9

2,6

2004

104 260

187 232

104 260

187 232

58 139

3,4

5,6

3,4

5,6

3,4

2005

107 704

196 424

107 704

196 424

60 059

1,7

3,3

1,7

3,3

1,7

2006

111 476

204 312

111 476

204 312

62 161

1,2

1,7

1,2

1,7

1,2

2007

117 476

215 304

117 476

215 304

65 505

4,6

4,6

4,6

4,6

4,6

2008

130 804

240 864

130 804

240 864

69 108

7,3

7,8

7,3

7,8

1,6

2009

141 144

260 680

141 144

260 680

72 006

5,7

6,0

5,7

6,0

2,0

2010

148 704

275 000

148 704

275 000

74 721

2,8

3,0

2,8

3,0

1,3

2011

156 040

288 680

155 517

287 717

78 024

3,6

3,7

3,3

3,3

3,1

2012

162 312

300 272

160 956

297 781

81 153

3,2

3,2

2,7

2,7

3,2

2013

168 416

311 560

166 180

307 446

84 204

1,6

1,6

1,1

1,1

1,6

2014

174 656

323 120

171 504

317 295

87 328

1,7

1,7

1,2

1,2

1,7

Kjelde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 1.4 Personar med pensjon/overgangsstønad frå folketrygda

Pr. 31. desember 2012

Pr. 31. desember 2013

Pr. 31. desember 2014

Talet på personar

Av dette med minsteyting

I pst av alle

Talet på personar

Av dette med minsteyting

I pst av alle

Talet på personar

Av dette med minsteyting

I pst av alle

Alderspensjonistar

760 025

164 801

22

800 350

157 721

20

837 525

149 920

18

Uførepensjonistar

309 887

57 676

19

305 886

56 022

18

311 875

57 450

18

Gjenlevande ektefeller

19 490

5 457

28

18 533

5 205

28

17 759

4 932

28

Tidlegare familiepleiarar

79

79

100

69

69

100

58

58

100

Ugifte forsørgjarar og skilte eller separerte forsørgjarar

21 346

21 346

100

20 226

20 226

100

19 154

19 154

100

I alt

1 110 827

249 359

22

1 145 064

239 243

21

1 186 191

231 514

20

Overgangsstønaden er 2 gonger grunnbeløpet frå 1. mai 2010

Talet på personar med tidsavgrensa uførestønad pr. 31.12.2009: 49885. Tidsavgrensa uførestønad opphørte i 2010

Kjelde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 1.5 Alders- og uførepensjonistar med minsteyting pr. 31.12. 2014

Kvinner

Menn

I alt

Alderspensjonistar i alt

130 862

19 058

149 920

67–69 år

7 323

1 345

8 668

70 år og over

123 539

17 713

141 252

Uførepensjonistar i alt

42 124

15 326

57 450

Under 50 år

9 750

5 707

15 457

50–59 år

15 127

5 602

20 729

60–66 år

17 029

3 972

21 001

67–69 år

218

45

263

I alt

172 986

34 384

207 370

Ordninga med tidsavgrensa uførestønad opphørte i 2010

Kjelde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 1.6 Alderspensjonistar og uførepensjonistar med full pensjon samt gjenlevande ektefeller med og uten tilleggspensjon pr. 31.12. 2014

Bare pensjonistar med full pensjon

Gjenlevende ektefelle med pensjon/overgangsstønad

I alt

Alderspensjonistar med full pensjon

Uførepensjonistar med full pensjon

Uten tilleggspensjon

32 974

8 170

374

41 518

Under 0,55G

77 510

24 816

9 243

111 569

0,55–0,60

7 107

2 130

663

9 900

0,60–0,80

34 527

9 931

2 282

46 740

0,80–1,00

43 136

12 630

1 842

57 608

1,00–1,50

154 292

69 481

2 515

226 288

1,50–2,00

203 269

77 411

653

281 333

Over 2,00G

269 602

50 876

7

320 485

I alt

822 417

255 445

17 579

1 095 441

Ordninga med tidsavgrensa uførestønad opphørte i 2010

Kjelde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 1.7 Personar som tente opp tilleggspensjon (unntatt personar som fekk godskrive pensjonspoeng etter særreglar for uførepensjonistar)1

Talet på personar

I prosent av folketalet 17–69 år per 31. desember

År

Kvinner

Menn

I alt

Kvinner pst.

Menn pst.

1967

379 284

1 000 303

1 379 587

31,0

82,0

1970

406 912

1 000 262

1 407 174

32,7

80,3

1973

467 148

1 019 234

1 486 382

36,8

79,9

1975

506 236

1 034 142

1 540 378

39,4

79,9

1977

581 234

1 068 877

1 650 111

44,7

81,5

1978

616 895

1 074 064

1 690 959

47,2

81,3

1979

646 502

1 081 518

1 728 020

49,2

81,5

1980

677 229

1 096 561

1 773 790

51,2

82,1

1981

698 253

1 097 511

1 795 764

52,5

81,6

1982

710 012

1 083 001

1 793 013

53,1

79,9

1983

722 474

1 080 593

1 803 067

53,6

79,1

1984

745 200

1 087 816

1 833 016

53,0

79,1

1985

776 418

1 100 216

1 876 634

56,9

79,3

1986

812 883

1 122 975

1 935 858

59,1

80,2

1987

846 414

1 128 753

1 975 167

61,1

79,9

1988

861 669

1 128 573

1 990 242

61,8

79,1

1989

850 403

1 099 913

1 950 316

60,7

76,7

1990

856 668

1 089 392

1 946 060

61,0

75,8

1991

865 544

1 082 327

1 947 871

61,4

74,9

1992

872 979

1 079 078

1 952 057

61,7

74,3

1993

884 425

1 081 504

1 965 929

62,2

74,2

1994

900 904

1 099 311

2 000 215

63,2

75,2

1995

918 852

1 116 499

2 035 351

64,2

76,1

1996

935 019

1 132 310

2 067 329

65,0

76,9

1997

951 227

1 154 670

2 105 897

65,8

78,0

1998

971 935

1 117 106

2 089 041

66,8

79,0

1999

982 630

1 180 713

2 163 343

67,1

78,7

2000

993 640

1 184 738

2 178 378

67,5

78,4

2001

1 004 786

1 192 262

2 197 048

67,9

78,6

2002²

1 042 390

1 217 940

2 260 330

69,9

79,7

2003

1 047 220

1 213 481

2 260 701

69,7

78,8

2004³

1 055 298

1 220 056

2 275 354

69,6

78,6

2005

1 066 792

1 233 628

2 300 420

69,6

78,6

2006

1 091 040

1 268 836

2 359 876

70,3

79,7

2007

1 122 217

1 310 901

2 433 188

71,4

80,8

2008

1 156 258

1 354 359

2 510 617

72,4

81,8

2009

1 199 278

1 330 498

2 529 776

74,0

79,1

2010⁴

1 212 216

1 344 625

2 556 841

73,6

78,7

2011

1 195 697

1 317 778

2 513 475

71,5

75,6

2012

1 235 603

1 378 889

2 614 492

72,9

77,8

2013

1 249 364

1 397 482

2 646 846

72,8

77,8

¹ Personar med pensjonsgjevande inntekt som døydde eller utvandra i året er tekne ut frå 1982.

² Frå 1.1. 2002 er rehabiliteringspengar og attføringspengar pensjonsgjevande inntekt.

³ Frå 1.1. 2004 blei det innført ei ny uføreyting, tidsavgrensa uførestønad, som er pensjonsgjevande inntekt.

⁴ Endra tal for 2010. Opptening basert på pensjonsgivande inntekt (ikkje omsorgspoeng og berekna poengtal for uføre).

Kjelde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Tabell 1.8 Utviklinga av gjennomsnittleg pensjonspoeng for ikkje-uføre 1967–2013

År

Kvinner

Menn

1967

1,88

3,55

1968

1,87

3,52

1969

1,84

3,49

1970

1,90

3,63

1971

1,96

3,82

1972

2,03

3,89

1973

2,08

3,96

1974

2,09

4,01

1975

2,19

4,14

1976

2,30

4,29

1977

2,26

4,30

1978

2,26

4,32

1979

2,23

4,29

1980

2,27

4,31

1981

2,31

4,30

1982

2,33

4,20

1983

2,36

4,25

1984

2,41

4,30

1985

2,46

4,36

1986

2,53

4,40

1987

2,69

4,60

1988

2,74

4,64

1989

2,77

4,54

1990

2,88

4,61

1991

2,95

4,61

1992

2,92

4,25

1993

2,95

4,24

1994

2,99

4,27

1995

3,02

4,30

1996

3,06

4,32

1997

3,10

4,37

1998

3,13

4,41

1999

3,18

4,42

2000

3,19

4,41

2001

3,22

4,43

2002

3,21

4,39

2003

3,20

4,32

2004

3,18

4,28

2005

3,20

4,28

2006

3,24

4,31

2007

3,27

4,34

2008

3,32

4,35

2009

3,30

4,33

2010

3,28

4,28

2011

3,28

4,26

2012

3,29

4,26

2013

3,30

4,25

Kjelde: Arbeids- og velferdsdirektoratet

Vedlegg 2
Protokoll fra møtet 16. april 2015 mellom representanter for staten og representanter fra Pensjonistforbundet, Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon, Samarbeidsforumet av funksjonshemmedes organisasjoner, Landsorganisasjonen i Norge, Landslaget for offentlige pensjonister, Forsvarets seniorforbund og Seniorsaken for å gjennomgå rapporten «Grunnlaget for inntektsoppgjørene 2015» av 30. mars 2015 fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene

Representanter for staten ved Arbeids- og sosialdepartementet og Finansdepartementet og representanter for Pensjonistforbundet, Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon, Samarbeidsforumet av funksjonshemmedes organisasjoner, Landsorganisasjonen i Norge, Landslaget for offentlige pensjonister, Forsvarets seniorforbund og Seniorsaken har i møte 16. april 2015 gjennomgått rapporten «Grunnlaget for inntektsoppgjørene 2015» av 30. mars 2015 fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene.

Ved gjennomgangen av rapporten konstaterte partene at utvalget foreløpig har anslått lønnsveksten for lønnstakere i alt til 3,1 prosent fra 2013 til 2014. Utvalget vil se nærmere på dette anslaget fram mot junirapporten. Videre konstaterte partene at utvalget ikke har endret sitt tidligere anslag på 3,9 prosent når det gjelder lønnsveksten for lønnstakere i alt fra 2012 til 2013.

Ovennevnte tall vil ligge til grunn for drøftingene om reguleringen av grunnbeløpet og pensjoner fra 1. mai 2015.

Følgende var til stede på møtet:

Pensjonistforbundet: Ragnhild Nestaas

Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon: Grete Crowo

Samarbeidsforumet av funksjonshemmedes organisasjoner: Arnstein Grendahl

Landsorganisasjonen i Norge: Øystein Nilsen

Landslaget for offentlige pensjonister: Karin S. Woldseth

Forsvarets seniorforbund: Geir Anda

Seniorsaken: Knut Chr. Høvik

Arbeids- og sosialdepartementet: Tormod Belgum, Simen Fremmergård, Pernille Krohn og Knut Melheim

Finansdepartementet: Karsten Marshall Elseth Rieck

Unio, Yrkesorganisasjonenes sentralforbund og Akademikerne var forhindret fra å delta.

Oslo, 16. april 2015

Pensjonistforbundet

Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon

Samarbeidsforumet av funksjonshemmedes organisasjoner

Landsorganisasjonen i Norge

Landslaget for offentlige pensjonister

Forsvarets seniorforbund

Seniorsaken

Arbeids- og sosialdepartementet

Vedlegg 3
Protokoll fra møtene 19. og 20. mai 2015 mellom Regjeringen og Pensjonistforbundet, Seniorsaken, Forsvarets seniorforbund, Landslaget for offentlige pensjonister, Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon, Samarbeidsforumet av funksjonshemmedes organisasjoner, Landsorganisasjonen i Norge, Yrkesorganisasjonenes Sentralforbund og Unio om tallgrunnlaget for regulering av grunnbeløpet og pensjoner i folketrygden fra 1. mai 2015

Følgende har vært til stede på ett eller flere av møtene:

Pensjonistforbundet: Borge Rørvik, Liv Thun, Arild Øynes, Bjørg Hageløkken, Rolf Skirbekk, Kjell Levik, Kyrre Stenbro, Anni Millward, Harald Lund, Harald Olimb Norman, Arne Waler, Magne Furesund, Jørn Handal, Ragnhild Nestaas og Kristin Ruud

Seniorsaken: Knut Chr. Høvik og Stig Klingstedt

Forsvarets seniorforbund: Karl Olav Bogevold

Landslaget for offentlige pensjonister: Isak Rosenvold, Karin S. Woldseth og Hans Erik Pettersen

Funksjonshemmedes fellesorganisasjon: Knut Magne Ellingsen, Ingunn Ulfstein, Liv Arum og Grete Crowo

Samarbeidsforumet av funksjonshemmedes organisasjoner: Arne Lein og Astrid Strøm

Landsorganisasjonen i Norge: Terje Olsson og Øystein Nilsen

Unio: Erik Orskaug og Torgeir Pettersen

Yrkesorganisasjonenes Sentralforbund: Helle Stensbak

Arbeids- og sosialdepartementet: statsråd Robert Eriksson, statssekretær Thor Kleppen Sættem, politisk rådgiver Ulrikke Holmøy, Simen Fremmergård, Tormod Belgum, Knut Melheim, Pernille Krohn og Oddbjørn Haga

Finansdepartementet: statssekretær Paal Bjørnestad og Yngvar Tveit

På vegne av Pensjonistforbundet, Funksjonshemmedes fellesorganisasjon og Samarbeidsforumet av funksjonshemmedes organisasjoner la Borge Rørvik i møtet 19. mai 2015 fram følgende:

«Pensjonistforbundet (SAKO-samarbeidet), FFO, samt SAFO, heretter kalt organisasjonene, viser til at det fra Arbeids- og sosialdepartementets side er blitt varslet at trygdedrøftingene for 2015 avholdes 19. og 20. mai 2015.

Organisasjonene viser til forskrift om endring i forskrift om beregning av lønnsveksten som skal benyttes ved regulering av grunnbeløpet og alderspensjon i folketrygden, og innretter sitt krav i forhold til dette.

Organisasjonene fremmer med dette følgende krav:

Organisasjonene viser innledningsvis til de senere års trygdedrøftinger med Pensjonistforbundets protokolltilførsler. Organisasjonene er prinsipielt motstandere av at løpende pensjon reguleres lavere enn lønnsveksten. Organisasjonene vil, i forbindelse med evaluering av pensjonsreformen i 2017, kreve at reguleringsmekanismen endres.

Allerede i inneværende trygdeoppgjør er det likevel nødvendig å gjøre et avvik fra gjeldende retningslinjer for oppgjøret på en slik måte at alle berørte av trygdeoppgjøret blir sikret opprettholdelse av kjøpekraften.

Intensjonene i pensjonsreformen var at løpende pensjon skulle reguleres med et gjennomsnitt av lønns- og prisvekst. Dette skulle sikres på en slik måte at antatt lønnsvekst skulle fratrekkes en fast faktor på 0,75%. Problemet med et slikt fratrekk kommer for dagen de år reallønnsveksten er lav. Det må derfor inn en sikringsbestemmelse på området.»

På vegne av Seniorsaken la Knut Chr. Høvik i møtet 19. mai 2015 fram følgende:

«Som grunnlag for forslag til regulering av folketrygdens grunnbeløp og alderspensjoner under utbetaling viser Seniorsaken til;

Avtale mellom regjeringen og pensjonistenes, de funksjonshemmedes og arbeidstakernes organisasjoner.

Folketrygdlovens § 19-14

Forskrift 6. mai 2011 nr 465 § 3

Lov om Statens pensjonskasse § 42

Hovedrapport fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene, grunnlaget for 2015

Revidert nasjonalbudsjett 2015

Med utgangspunkt i ovenstående fremmer Seniorsaken følgende forslag:

Seniorsaken mener primært at underregulering av pensjonen bør fjernes. Isolert sett er ikke en underregulering av pensjonen med 0,75 % problematisk, men på grunn av at underreguleringen akkumuleres øker avstanden mellom lønnsmottakeres inntekter og pensjonistenes inntekter på en uakseptabel måte. Seniorsaken mener derfor at det er nødvendig å få endret reglene slik at man unngår akkumuleringseffekten.

Årets regulering må i alle fall tilpasses situasjonen slik at pensjonene øker minst like mye som prisveksten. Etter våre beregninger betyr dette en regulering på minst 1,34 % pr 1. mai 2015.

Regulering av folketrygdens grunnbeløp følger den vedtatte reguleringsmodell. Etter våre beregninger innebærer det en regulering på 1,94 % pr 1. mai 2015.

Staten må sørge for at effekten av underreguleringen av pensjonene etter dagens regelverk blir nøye analysert både med hensyn til den enkelte pensjonist og for samfunnet. Resultatet av analysen må offentliggjøres slik at både myndighetene og organisasjonene har et felles faktagrunnlag å forholde seg til.»

På vegne av Forsvarets seniorforbund la Karl Olav Bogevold i møtet 19. mai 2015 fram følgende:

«Som grunnlag for forslag til regulering av folketrygdens grunnbeløp og alderspensjoner under utbetaling viser Forsvarets seniorforbund (FSF) til;

Avtale mellom regjeringen og pensjonistenes, de funksjonshemmedes og arbeidstakernes organisasjoner.

Folketrygdlovens § 19-14

Forskrift 6. mai 2011 nr 465 § 3

Lov om Statens pensjonskasse § 42

Hovedrapport fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene, grunnlaget for 2015

Revidert nasjonalbudsjett 2015

FSF tar utgangspunkt i en lønnsvekst på 2,7 prosent og en prisvekst på 2,1 prosent, hvilket innebærer en vekst i reallønnen på 0,6 prosent.

Det må forventes at pensjonene også tilkommer en relativ andel av realveksten.

I den vedtatte reguleringsmodellen for regulering av grunnbeløpet og pensjoner under utbetaling er det lagt inn en forutsetning om en reallønnsvekst på 1,5 prosent. For en gjennomsnittsberegning av lønns- og prisvekst ble det da lagt inn en reduksjonsfaktor på 0,75 prosent, noe som i utgangspunktet skal sikre pensjonene minst 50 % av realveksten.

Rammene for lønnsoppgjørene i 2015 er nå slik at denne forutsetningen ikke lenger er til stede og det foreligger således en situasjon hvor pensjonistene kan få en negativ realvekst mens lønnsmottakerne får en reallønnsvekst.

FSFs forslag er derfor at det i 2015 iverksettes en sikringsbestemmelse som sikrer at alderspensjoner under utbetaling ikke gis negativ realvekst.

Med utgangspunkt i ovenstående fremmer FSF følgende forslag:

FSF mener primært at underregulering av pensjonen bør fjernes. Isolert sett er ikke en underregulering av pensjonen med 0,75 % problematisk, men på grunn av at underreguleringen akkumuleres øker avstanden mellom lønnsinntekt og pensjonsinntekt, hvilket i praksis innebærer en nedskrivning av pensjonenes realverdi i forhold til velferdsutviklingen. FSF mener derfor at det er nødvendig å få endret reglene slik at man unngår akkumuleringseffekten.

Staten må sørge for at effekten av underreguleringen av pensjonene etter dagens regelverk blir nøye analysert både med hensyn til den enkelte pensjonist og for samfunnet. Resultatet av analysen må offentliggjøres slik at både myndighetene og organisasjonene har et felles faktagrunnlag å forholde seg til.

Årets regulering må i alle fall tilpasses situasjonen slik at pensjonene øker minst like mye som prisveksten i 2015.

Regulering av folketrygdens grunnbeløpet følger den vedtatte reguleringsmodell, etter våre beregninger innebærer dette en regulering på 1,94 %, pr 1. mai 2015

Alderspensjoner under utbetaling reguleres minimum iht forventet prisvekst i 2015, etter våre bergninger gir dette en regulering på minimum 1,34 % pr 1. mai 2015.»

På vegne av Landslaget for offentlige pensjonister la Hans Erik Pettersen i møtet 19. mai 2015 fram følgende:

«Landslaget for offentlige pensjonister (LOP) mener at pensjonistene skal ha samme realutvikling i sine pensjonsinntekter som de yrkesaktive i sine lønnsinntekter. Det betyr at vi mener at løpende pensjoner skal reguleres på årsbasis med samme prosentsats som snittet at de yrkesaktives lønnsutvikling korrigert med forskjellen mellom forventet og faktisk utvikling de to siste år. LOP vil m.a.o. ha opphevet underreguleringen.

LOP krever at regjeringen bidrar til å så skjer fra 2017 i samband med evalueringen av pensjonsreformen.

Ved dette oppgjøret i 2015 krever LOP at realinntekten for pensjonistene ikke blir negativ. Det betyr at vi krever at løpende pensjoner reguleres slik at årsveksten i pensjonsinntekten blir i samsvar med forventet prisvekst på 2,1 prosent. Vi er oppmerksom på at et slikt krav går ut over tidligere beregningsregler, men mener det er rimelig å legge til grunn en slik sikring, da de yrkesaktive for sin del vil i snitt få økt realinntekt.

Videre krever LOP at det åpnes for en etterregulering ved trygdeoppgjøret 2016 dersom prisveksten avviker frå forventet 2,1 prosent.

Vi har ikke tallfestet hva vårt krav vil innebære av regulering pr. 1. mai 2015 og er åpne for en dialog om beregninger.»

På vegne av Landsorganisasjonen i Norge la Terje Olsson i møtet 19. mai 2015 fram følgende:

«Vi har basert oss på følgende forutsetninger for trygdeoppgjøret :

Forutsetninger :

Gjennomsnittlig G 2014= 87 328 kr

G 1. mai 2014= 88 370 kr

Lønnsvekst 2013 til 2014= 3,1 %

Trygdeoppgjøret 2014, forutsatt årslønnsvekst= 3,3 %

Avvik= – 0,2 prosent

Forventet årslønnsvekst 2015 RNB= 2,7 %

Prisvekst :

Anslag 2015 TBU=2,5 %

I 2015 kan lav lønnsvekst og underregulering av alderspensjonene med 0,75 % medføre nedgang i realinntekt for alderspensjonistene. LO ber om at det tas initiativ til at en sikringsmekanisme blir utredet, med sikte på opprettholdelse av alderspensjonistenes kjøpekraft.»

På vegne av Yrkesorganisasjonenes Sentralforbund la Helle Stensbak i møtet 19. mai 2015 fram følgende:

«YS krever at en negativ reallønnsutvikling for pensjonister blir kompensert, og at kompensasjonen gis med virkning i årets oppgjør.»

På vegne av Unio la Erik Orskaug i møtet 19. mai 2015 fram følgende:

«1. Unio krever at alderspensjonene øker så mye at pensjonistene opprettholder realinntekten. Revidert nasjonalbudsjett 2015 anslår lønnsveksten til 2,7 pst og KPI-veksten til 2,1 pst. Med et slikt resultat vil underreguleringen av pensjonene gi alderspensjonistene en realinntektsnedgang i 2015 på 0,4 pst, mens de yrkesaktive får en gjennomsnittlig reallønnsøkning på 0,6 pst.

2. Unios krav til «samla årslønnsvekst» som skal ligge til grunn for vekst i grunnbeløpet på årsbasis er 2,87 pst. Det gir følgende vekst for hhv. alderspensjon, grunnbeløp og minstepensjon:

Alderspensjonene øker på årsbasis med 2,1 pst, økningen per 1. mai blir 1,72 pst.

Grunnbeløpet øker på årsbasis med 2,87 pst, økningen per 1. mai blir 2,49 pst. Grunnbeløpet (G) øker med 2 196 kroner per 1. mai til 90 566 kroner.

Minstepensjonen øker på årsbasis med 2,37 pst, økningen per 1. mai blir 1,99 pst. Minstepensjonen øker med 3 448 kroner per 1. mai til 176 722 kroner.

3. Unio mener at anslaget på KPI-veksten i 2015 i Revidert nasjonalbudsjett er satt lavt. Det er derfor viktig at en kompensasjon for å hindre realinntektsnedgang for pensjonistene i år sjekkes mot den faktiske lønns- og prisveksten i ettertid. Unio krever at en slik etterregulering gjennomføres i forbindelse med Trygdedrøftingene 2016.

4. Unio krever at regjeringen foreslår en permanent sikringsmekanisme for reguleringen av alderspensjonene slik at en unngår at pensjonistene får år med nedgang i realinntekt.»

I møtet 20. mai 2015 opplyste arbeids- og sosialministeren at regjeringen vil gjennomgå reguleringsprinsippene for pensjoner. Formålet er å unngå en utvikling over flere påfølgende år hvor pensjonistene får redusert kjøpekraft, samtidig som lønnsoppgjørene gir økt kjøpekraft til arbeidstagerne. Gjennomgangen skal bygge på følgende:

Eventuelle endringer skal ikke svekke bærekraften i pensjonssystemet

Det skal ikke gi noen innebygd garanti mot redusert kjøpekraft i enkeltår

Justeringer for eventuelle avvik mellom forventet og faktisk lønnsvekst de siste to årene opprettholdes

En eventuell endring kan først tre i kraft i 2016. Det skal likevel vurderes om eventuelle endringer skal gjelde fra og med 2016, eller om en i 2016 også skal ta hensyn til eventuell redusert kjøpekraft i 2015

For øvrig er trygdeoppgjøret 2015 gjennomført i henhold til gjeldende regler for regulering av grunnbeløpet og pensjoner. I møtet 20. mai 2015 redegjorde arbeids- og sosialministeren for tallgrunnlaget for regulering av pensjonene fra 1. mai 2015, i samsvar med forskrift 6. mai 2011 nr. 465 om beregning av lønnsveksten som skal benyttes ved regulering av grunnbeløpet og alderspensjon i folketrygden, jf. folketrygdloven §§ 1-4, 19-14 og 20-18.

Etter møter 19. og 20. mai 2015 legges følgende til grunn for reguleringen av grunnbeløpet og pensjoner i folketrygden fra 1. mai 2015:

at forventet lønnsvekst i inneværende år er 2,7 prosent, slik det fremkommer i revidert nasjonalbudsjett

at faktisk lønnsvekst for 2014 foreløpig er beregnet til 3,1 prosent, det vil si et negativt avvik på 0,20 prosentpoeng i forhold til fjorårets anslag på 3,3 prosent.

at faktisk lønnsvekst for 2013 fortsatt er anslått til 3,9 prosent, slik at det ikke foreligger noe avvik i forhold til tidligere anslag.

Protokolltilførsel fra Unio

Unio beklager at regjeringen ikke vil kompensere pensjonistene slik at de unngår realinntektsnedgang i årets trygdedrøftinger. Med regjeringens anslag for lønns- og prisvekst i Revidert nasjonalbudsjett 2015 vil alderspensjonistene med dette få en realinntektsnedgang i 2015 på 0,4 pst og minstepensjonistene en nedgang på 0,1 pst.

Unio viser videre til at anslaget for årets prisvekst i Revidert nasjonalbudsjett er satt så lavt som 2,1 pst. Det er betydelig lavere enn TBUs anslag på om lag 2 ½ pst. Blir prisveksten høyere enn regjeringen har lagt til grunn, øker realinntektstapet for pensjonistene.

Unio krever at pensjonistenes realinntektstap i 2015 tas opp på ny i Trygdedrøftingene 2016 med tanke på full kompensasjon. Regjeringens «tilbud» om at den vil vurdere en slik kompensasjon er ikke forpliktende nok.

Unio krever at regjeringen foreslår en permanent sikringsmekanisme for reguleringen av alderspensjonene slik at en unngår at pensjonistene får år med nedgang i realinntekt.

Protokolltilførsel fra Seniorsaken og Forsvarets seniorforbund

Seniorsaken og Forsvarets seniorforbund beklager sterkt at staten ikke er villig til å kompensere pensjonistene for prisstigningen. Årets oppgjør synliggjør at Stortingets pensjonsforlik i en tid med lav realvekst får konsekvenser for pensjonistene som går på tvers av intensjonene i forliket. I tillegg har den løpende underreguleringen av pensjonene i den første femårsperioden medført at pensjonen, for personer som har hatt pensjon hele tiden, nå er mer enn 3,5 % underregulert sammenholdt med den generelle velstandsutviklingen i samfunnet. Dette er en uakseptabel utvikling. Seniorsaken og Forsvarets seniorforbund ber derfor regjeringen og Stortinget innstendig om å justere modellen slik at underreguleringen fjernes, og i alle fall slik at man unngår akkumuleringseffekten av den årlige underreguleringen.

Protokolltilførsel fra YS

YS skrev i sitt høringssvar i 2008 at man aksepterer reguleringsbestemmelsen, men ønsket at man også tok inn en sikringsbestemmelse i bunn. Dette er i tråd med vårt krav i år.

Oslo, 20. mai 2015

Pensjonistforbundet

Seniorsaken

Forsvarets seniorforbund

Landslaget for offentlige pensjonister

Funksjonshemmedes fellesorganisasjon

Samarbeidsforumet av funksjonshemmedes organisasjoner

Landsorganisasjonen i Norge

Unio

Yrkesorganisasjonenes Sentralforbund

Arbeids- og sosialdepartementet

Tillegg til protokoll:

Pensjonistforbundet, Funksjonshemmedes fellesorganisasjon, Samarbeidsforumet av funksjonshemmedes organisasjoner og Landslaget for offentlige pensjonister finner å måtte tilkjennegi sin protest mot et resultat av et trygdeoppgjør som har i seg negativ utvikling av pensjon i forhold til prisvekst ved ikke å signere årets protokoll.