Prop. 1 S

(2016–2017)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

FOR BUDSJETTÅRET 2017

Statsbudsjettet

Tilråding fra Finansdepartementet 23. september 2016, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedtrekk og prioriteringer i budsjettet for 2017

1.1 Hovedtrekk

Norge er et land med store muligheter. Vi har en høyt utdannet befolkning og store naturressurser, små forskjeller og en åpen økonomi som bidrar til effektiv produksjon og varebytte. Over tid er det særlig vekstevnen i fastlandsøkonomien som bestemmer velferdsutviklingen i Norge. Da er det en utfordring at mange står utenfor arbeidslivet og at veksten i produktiviteten er lavere enn før. Høy arbeidsinnsats og god produktivitetsutvikling er grunnlaget for høy verdiskaping. Regjeringen vil derfor prioritere tiltak som styrker arbeidslinjen og som bidrar til å skape et omstillingsdyktig, vekstkraftig og mangfoldig næringsliv. Regjeringen løser viktige oppgaver i dag, og trygger Norge for framtiden. Dette er et budsjett for flere jobber, bedre velferd og en trygg hverdag.

Petroleumsnæringen vil være viktig for norsk økonomi i tiår framover, men den vil ikke fortsette å trekke opp aktiviteten i fastlandsøkonomien. Tvert i mot blir det en hovedutfordring å legge til rette for nye vekstnæringer som kan overta etter hvert som petroleumsnæringens rolle avtar.

Vår økonomi og vår næringsstruktur må omstilles. Fallet i prisene på olje og gass har gjort at omstillingen kommer raskere enn ventet. Redusert aktivitet i petroleumsrelaterte næringer har ført til høyere arbeidsledighet, særlig på Sør- og Vestlandet. Den fremste utfordringen for Norge blir å skape nye, lønnsomme arbeidsplasser i privat, konkurranseutsatt sektor. For å ivareta vårt velferdsnivå er det behov for ny aktivitet som kan bidra til høy sysselsetting og høy samlet verdiskaping.

Regjeringen fremmer forslag om et grønt skatteskift som innebærer å øke miljøbegrunnede avgifter med nærmere 1,6 mrd. kroner, som tilbakeføres gjennom sektorvise reduksjoner i andre skatter, avgifter og kompensasjoner. Med dette følger Regjeringen opp Grønn skattekommisjon og avtalen om et grønt skatteskift fra Stortingets behandling av statsbudsjettet for 2016.

Budsjettet for 2017 viderefører og forsterker Regjeringens satsing på arbeid, aktivitet og omstilling. Den økonomiske politikken innebærer samlet sett en kraftfull innsats i en krevende konjunktursituasjon. Svakere krone bidrar til ny vekst i konkurranseutsatt næringsliv, mens lav rente og ekspansiv finanspolitikk trekker opp veksten i innenlandsk etterspørsel. Vi har ennå ikke sett den fulle effekten av den ekspansive økonomiske politikken som nå føres. Både svekkelsen av kronen og skattereduksjonene i budsjettet for 2016 har effekter også i 2017.

Veksten i norsk økonomi ser nå ut til å være på vei opp igjen, understøttet av en kraftfull økonomisk politikk. Den registrerte arbeidsledigheten har avtatt så langt i år og faller i et flertall av fylkene. Risikoen for et mer alvorlig tilbakeslag i norsk økonomi synes lavere enn i vinter og i vår. Samtidig forventes det at etterspørselen fra petroleumsnæringene vil fortsette å dra ned aktiviteten i norsk økonomi også neste år og utviklingen i sysselsettingen er derfor fremdeles svak.

Innenfor handlingsregelens langsiktige rammer skal den offentlige pengebruken tilpasses situasjonen i økonomien. Regjeringen foreslår å bruke 225,6 mrd. kroner av oljeinntektene i 2017, målt ved det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet. Dette innebærer en økt bruk av oljeinntekter som svarer til 0,4 pst. av trend-BNP for Fastlands-Norge. Det tilsvarer 3,0 pst. av Statens pensjonsfond utland ved inngangen til året.

Regjeringen legger vekt på hvordan oljepengene brukes. Stortinget har understreket at økningen i bruken av petroleumsinntekter bør rettes inn mot tiltak som kan øke produktiviteten, og dermed vekstevnen, i økonomien. Satsing på infrastruktur, utdanning og forskning er viktig for å få en mer velfungerende økonomi. Brede skattelettelser kan stimulere til sparing og høyere arbeidstilbud. Regjeringen fortsetter gjennomføringen av skattereformen i tråd med skatteforliket.

Regjeringen har i budsjettet for 2017 prioritert tiltak som fremmer flere jobber, bedre velferd og en trygg hverdag. Regjeringens hovedprioriteringer er:

Tiltakspakke mot ledighet.

Økt velferd i kommunene.

Et kraftig løft for samferdsel for å bygge landet.

En betydelig styrking av helseområdet.

Styrking av Forsvaret og justissektoren for å fremme trygghet og økt beredskap.

En stor satsing på kunnskap for å gi muligheter for alle og styrke konkurransekraften.

Grønt skifte.

Regjeringen vil forvalte skattebetalernes penger med respekt og motarbeide sløsing med offentlige midler. Regjeringen vil derfor videreføre avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen i 2017. Kravet om mindre byråkrati og mer igjen for pengene frigjør ressurser til prioriterte formål. Effekten av reformen er en innsparing på budsjettet på 1,6 mrd. kroner. Av dette tilbakeføres 0,5 mrd. kroner til helseforetakene.

1.2 Hovedprioriteringer i 2017

Tiltakspakke mot ledighet

I budsjettet for 2016 foreslo Regjeringen en tiltakspakke på 4 mrd. kroner, hovedsakelig med midlertidige tiltak rettet mot områdene og næringene som har opplevd sterk vekst i ledigheten i forbindelse med fallende oljepriser. I forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett (RNB) 2016 foreslo Regjeringen nye tiltak på over 900 mill. kroner. Det tar noe tid fra tiltak vedtas til de har full effekt. Tiltakene som allerede har blitt satt i gang, vil dermed kunne stimulere aktiviteten på Sør- og Vestlandet utover høsten og vinteren 2016, og noe av virkningen vil komme i 2017.

Som en del av budsjettet for 2017 prioriterer Regjeringen fortsatt en rekke særskilte tiltak mot ledighet. Tiltakene er i stor grad rettet mot de samme områdene og næringene som de tidligere tiltakene. Samtidig foreslås det midler til noen landsdekkende ordninger. Erfaringen, blant annet fra håndteringen av finanskrisen, tilsier at det kan være vanskelig å finne fram til tiltak mot arbeidsledighet som har effekt på kort sikt, og som lett kan skaleres ned når behovet for stimulans avtar. Regjeringen har lagt vekt på å prioritere midlertidige tiltak som kan virke raskt, samtidig som de kan reverseres når situasjonen tilsier det.

Tiltakene Regjeringen foreslår i 2017-budsjettet gjelder blant annet vedlikeholdstilskudd til kommuner og helseforetak på Sør- og Vestlandet, dekkelegging av veg, gang- og sykkelveger, flom- og skredtiltak, forskningsprogrammet DEMO 2000 og oppgradering av forskningsfartøy. Det foreslås også midler til vedlikehold i Sjøforsvaret, hvorav om lag halvparten erfaringsmessig vil tilfalle norske bedrifter. Regjeringen har også prioritert å foreslå tilskudd til vedlikehold av kirker og ulike tiltak ved museer.

Regjeringen foreslår å opprettholde det ekstraordinært høye nivået på arbeidsmarkedstiltak som Regjeringen har lagt opp til med økning i antall tiltaksplasser både ifm. Revidert nasjonalbudsjett 2015, Saldert budsjett 2016 og Revidert nasjonalbudsjett 2016. Dette utgjør til sammen om lag 750 mill. kroner i 2017, en økning på 145 mill. fra Saldert budsjett 2016. Endringene i regelverket for dagpenger under permittering og utvidet rett til utdanning med dagpenger utgjør nærmere 200 mill. kroner i 2017. Regjeringen viderefører også tiltak for lærlinger gjennom styrket stimulering for permitterte og oppsagte lærlinger. Regjeringen foreslår også å øke bevilgningene i 2017-budsjettet for å videreføre midlertidige rekrutteringsstillinger som ble lagt inn i 2016-budsjettet som del av tiltakspakken, samt nye studieplasser som ble vedtatt i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2016. Dette vil bidra til økt aktivitet i norsk økonomi i 2017 også ut over bidraget i 2016. Som varslet i Revidert nasjonalbudsjett 2016 foreslår Regjeringen en ordning med utsatt betaling av formuesskatt for eiere av virksomheter som går med regnskapsmessig underskudd. Formålet er å bidra til økt likviditet for norske eiere og deres virksomheter både i 2016 og 2017.

I proposisjonen om ny langtidsplan for forsvarssektoren er det lagt opp til å anskaffe tre nye kystvaktfartøy til erstatning for Nordkapp-klassen etter 2020. Regjeringen vil framskynde denne anskaffelsen med to år. Anskaffelsen anses å falle innenfor unntaket i EØS-avtalen artikkel 123 og forbeholdes norsk industri av nasjonale sikkerhetshensyn. Dette legger til rette for økt aktivitet for norske verft fra 2018.

Tabellen gir en nærmere oversikt over Regjeringens forslag til særskilte tiltak mot ledighet i 2017. Flere av disse er spesielt rettet mot Sør- og Vestlandet og næringer som har vært spesielt rammet av lavere oljepriser. Noen av tiltakene er knyttet til landsdekkende ordninger, slik som Miljøteknologiordningen og Brukerstyrt innovasjonsarena. Generelle tiltak for næringsforskning og innovasjon er videreført på et høyt nivå også i 2017, men omfanget er noe redusert sammenlignet med tiltakspakken i 2016.

Ut over de særskilte tiltakene mot ledighet, inneholder budsjettforslaget for 2017 en rekke tiltak som vil bidra til aktivitet og omstilling.

Tiltakspakke mot ledighet

Mill. kroner

Gul bok 2017

Arbeidsmarkedstiltak: 5 000 plasser sammenlignet med Saldert budsjett 2015

750

Vedlikeholdstilskudd til kommuner på Sør- og Vestlandet

650

Utsatt betaling av formuesskatt for eiere av virksomheter som går med regnskapsmessig underskudd

510

Vedlikehold i Sjøforsvaret i 2017

445

Dekkelegging og gang- og sykkelveger Sør- og Vestlandet

400

Midlertidige rekrutteringsstillinger, opprettet i Saldert budsjett 2016

154

Engangstilskudd til vedlikehold av sykehusbygg på Sør- og Vestlandet

100

Tapsavsetning innovasjonslån

100

Flom- og skredtiltak

100

Petroleumsforskning (DEMO 2000)

100

Bygging og oppgradering av kystforskningsfartøy

100

Endringer i regelverket for dagpenger under permittering

95

Økte muligheter for å ta utdanning med dagpenger

92

270 nye studieplasser på Sør- og Vestlandet, opprettet ifm. RNB 2016

52

Rehabilitering av kirker og oppgraderingstiltak mv. ved museer på Sør- og Vestlandet

50

Forny2020

50

Brukerstyrt innovasjonsarena

50

Nytt museumsmagasin for Norsk Oljemuseum i Stavanger

33

Ungdomssatsing på Sør- og Vestlandet

30

Miljøteknologiordningen

30

Stimuleringstilskudd rettet mot permitterte/oppsagte lærlinger, opprettet ifm. RNB 2016

30

160 nye studieplasser i praktisk pedagogisk utdanning (PPU), opprettet ifm. RNB 2016

18

Tømmerkaier

16

Vitenskapelig utstyr, opprettet ifm. RNB 2016

11

Regionale forskningsfond, opprettet ifm. RNB 2016

11

Sum

3 978

Kommuneøkonomi

En god og forutsigbar kommuneøkonomi er viktig for at kommunene og fylkeskommunene skal kunne ivareta sine oppgaver. Regjeringens forslag til kommuneopplegg for 2017 legger til rette for at kommunene og fylkeskommunene kan tilby flere og bedre tjenester. Opplegget gir blant annet rom for økt velferd for pleietrengende og et bedre tilbud til personer med rusproblemer.

Forslaget innebærer en realvekst i kommunesektorens frie inntekter på knappe 4,1 mrd. kroner og i samlede inntekter på 3,4 mrd. kroner. Styrkingen av kommuneøkonomien i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2016 videreføres i inntektsgrunnlaget i 2017. Veksten i frie inntekter er høyere enn øvre grense i det varslede vekstintervallet i Kommuneproposisjonen 2017, mens veksten i samlede inntekter er innenfor det signaliserte intervallet. Innenfor veksten i frie inntekter er enkelte formål særskilt ivaretatt. For kommunene begrunnes 300 mill. kroner av veksten med en satsing på rusomsorg, 100 mill. kroner med opptrappingsplan for habilitering og rehabilitering, 150 mill. kroner med tidlig innsats i grunnskolen og 50 mill. kroner med en styrking av helsestasjoner og skolehelsetjenesten. Veksten i frie inntekter er høyere enn det som er nødvendig for å dekke formålene ovenfor og anslåtte demografi- og pensjonskostnader. Av veksten i fylkeskommunenes frie inntekter begrunnes 200 mill. kroner med opprusting og fornying av fylkesvegene.

Regjeringen foreslår å bevilge 650 mill. kroner i engangstilskudd til vedlikehold i kommuner på Sør- og Vestlandet. Formålet er å bidra til økt aktivitet i regioner som er rammet av høy ledighet. Dette kommer i tillegg til veksten i kommunenes inntekter. Også på andre kommunale og fylkeskommunale ansvarsområder legger Regjeringen til rette for flere og bedre tjenester. Innenfor de kommunale helse- og omsorgstjenestene foreslår Regjeringen blant annet flere dagaktivitetsplasser for hjemmeboende med demens og flere heldøgns omsorgsplasser. For å bidra til at antallet heldøgns omsorgsplasser øker i årene som kommer, vil Regjeringen gradvis legge om dagens tilskuddsordning slik at det fra og med 2021 kun vil gis tilskudd til plasser som bidrar til netto tilvekst av plasser. Innenfor samferdselssektoren foreslår Regjeringen blant annet økt tilskudd til statlig delfinansiering av større kollektivprosjekter i byene.

Regjeringen mener det er rom for mer effektiv ressursbruk i kommunesektoren, noe også produktivitetskommisjonen viser. Tjenestetilbudet vil kunne forbedres utover det som følger av inntektsveksten såfremt kommunene og fylkeskommunene klarer å effektivisere ressursbruken. Dersom kommunesektoren setter et effektiviseringskrav til egen virksomhet på 0,5 pst., tilsvarer det 1,2 mrd. kroner i 2017 som kan brukes til styrking av tjenestene i tillegg til det som følger av inntektsveksten.

Regjeringen vil fornye og forbedre kommunestrukturen, slik at kommunene kan løse framtidens velferdsoppgaver bedre. Parallelt gjennomføres en regionreform etter vedtak i Stortinget hvor målet er om lag ti nye folkevalgte regioner. Det legges opp til at kommunereformen og regionreformen gjennomføres samtidig, slik at nye kommuner og nye regioner kan tre i kraft fra 1. januar 2020. Det foreslås å bevilge midler til å dekke engangskostnader i kommuner og fylkeskommuner hvor det i 2017 fattes nasjonale vedtak om sammenslåing.

Samferdsel

Den sterke satsingen på veger, bane og kollektiv fortsetter. Reduserte transportkostnader bedrer konkurranseevnen for næringslivet og legger til rette for et velfungerende bo- og arbeidsmarked over hele landet. Regjeringen vil øke bevilgningene til utbygging av veg og kollektivtransport ut over den økonomiske rammen i Nasjonal Transportplan 2014–2023 (NTP) og redusere bompengebelastningen for trafikantene. Regjeringens budsjettforslag innebærer en betydelig overoppfylling av rammene i første fireårsperiode av NTP. I 2017 er det lagt opp til oppstart av to nye store riksvegprosjekter i regi av Statens vegvesen, E39 Rogfast og E16 Bjørum-Skaret. Bevilgningen til utbyggingsselskapet Nye Veier foreslås økt i tråd med Regjeringens ambisjon om 5 mrd. kroner årlig tilskudd til selskapet i 2018.

Større effektivitet og samfunnsøkonomisk lønnsomhet i transportsektoren er et mål for Regjeringen. I tillegg til økte bevilgninger foreslås det viktige tiltak for å bedre ressursutnyttelsen i sektoren. Budsjettforslaget vil gi bedre forvaltning av eksisterende infrastruktur gjennom økte ressurser til drift og vedlikehold. Satsingen på økt vegvedlikehold videreføres slik at vegstandarden kan forbedres.

Regjeringen har et mål om å redusere bompengebelastningen for bilistene. Regjeringen foreslår et årlig tilskudd på 500 mill. kroner for å redusere bompengetakstene utenfor byene.

Budsjettforslaget sørger for god framdrift på alle igangsatte jernbaneprosjekter, og for planlegging av nye prosjekter. Regjeringen viderefører satsingen på vedlikehold og fornying av jernbanen. Med Regjeringens budsjettforslag legges det til rette for gjennomføring av jernbanereformen i 2017. Hensikten med jernbanereformen er å utnytte de store investeringene i jernbaneinfrastruktur de senere år på en bedre måte. Dette skal oppnås gjennom en bedre styringsstruktur, en mer forretningsmessig organisasjonsform, bedre kundeorientering og tydeligere mål. Under Kystverket foreslås det å opprette en treårig forsøksordning med tilskudd til overføring av gods fra veg til sjø.

Helse

Regjeringens mål er at alle skal ha tilgang til likeverdige helsetjenester av god kvalitet. Gjennom økte bevilgninger, klare prioriteringer og nye løsninger viser Regjeringen at den prioriterer helse- og omsorgssektoren. Regjeringen ønsker å redusere unødvendig og ikke-medisinsk begrunnet venting for pasientene og prioritere tilbudet til pasienter innen psykisk helse og rus. Regjeringen vil øke tilgjengelighet, kapasitet og kvalitet i helse- og omsorgssektoren.

For å bidra til kortere ventetider for behandling i spesialisthelsetjenestene, foreslås det økte bevilgninger for å behandle flere pasienter i sykehusene. Budsjettforslaget gir rom for en vekst i aktiviteten på om lag 2,1 pst., som er en fortsatt høy vekst. Veksten omfatter behandling innen somatikk, psykisk helsevern, rus og rehabilitering. I tillegg foreslår Regjeringen å gi investeringslån til nytt sykehus i Stavanger, oppgraderinger av sentralblokka ved Haukeland universitetssjukehus, nytt psykiatribygg ved Sørlandet sykehus og oppgraderinger ved Helse Førde. Disse kommer i tillegg til videreføring av lån til allerede igangsatte investeringsprosjekter. Regjeringen foreslår også investeringstilskudd til oppstart av en preforprosjektfase for etablering av protonbehandling.

Regjeringen vil bedre tilbudet til personer med rusproblemer. De regionale helseforetakene skal derfor prioritere tverrfaglig spesialisert rusbehandling. I budsjettforslaget for 2017 er 300 mill. kroner av veksten i kommunenes frie inntekter begrunnet med Opptrappingsplanen for rusfeltet (2016–2020). Regjeringen legger fram Opptrappingsplanen for habilitering og rehabilitering samtidig med dette budsjettforslaget. I 2017 foreslår Regjeringen 200 mill. kroner til opptrappingsplanen, hvorav 100 mill. kroner foreslås som vekst i kommunenes frie inntekter.

Regjeringen ønsker flere heldøgns omsorgsplasser og legger derfor til rette for å gi tilsagn om investeringstilskudd til 1 800 plasser i 2017. For å bidra til at antallet heldøgns omsorgsplasser øker i årene som kommer, vil Regjeringen gradvis legge om dagens tilskuddsordning for heldøgns omsorgsplasser. Omleggingen innebærer at det fra og med 2021 kun vil gis tilskudd til plasser som bidrar til netto tilvekst av plasser. Regjeringen vil også legge til rette for flere plasser til dagtilbud for hjemmeboende med demens.

Trygghet og beredskap

Regjeringen vil ha et tryggere samfunn. Budsjettforslaget legger til rette for at kapasiteten i politidistriktene økes og at alle nyutdannede fra Politihøgskolen i 2017 skal kunne tilbys jobb i politiet. Dette vil bidra til et mer synlig nærpoliti med kapasitet til å forebygge, etterforske og påtale kriminelle handlinger. Dagens politihelikoptre er gamle og må skiftes ut. Det vil bli gjennomført en anskaffelsesprosess for kjøp av to nye politihelikoptre, med opsjon på et tredje helikopter. For å understøtte politiets oppgaver er det viktig å ha gode IKT-løsninger. Regjeringen vil derfor modernisere IKT-løsningene i politiet og investere i et nytt analysesystem i PST. Dette vil gi bedre utnyttelse av PSTs ressurser. Budsjettforslaget legger også til rette for å bedre PSTs evne til å avverge spionasje og sabotasje i det digitale rom.

Anskaffelsen av nye redningshelikoptre og forprosjekteringen av nytt beredskapssenter for politiets nasjonale ressurser fortsetter. Som en del av nærpolitireformen foreslår Regjeringen å samlokalisere ytterligere to nødmeldesentraler for brann og politi. Tiltakene bidrar til bedre beredskap i hele landet.

Større kapasitet i politiet er viktig for effektiviteten i straffesakskjeden. Straffegjennomføringen må også gjøres mer effektiv. Regjeringen legger opp til å øke kapasiteten for elektronisk soning. Det prosjekteres nytt fengsel i Agder, med avdelinger lokalisert i Mandal og Froland. I 2017 ferdigstilles også nye plasser ved fengslene i Ullersmo og på Eidsberg. Innleie av fengselsplasser i Nederland fortsetter. Regjeringen foreslår også å øke kapasiteten i domstolene, blant annet gjennom digitalisering av rettsprosesser.

Forsvaret er viktig for samfunnets samlede beredskap. I tråd med proposisjonen om ny langtidsplan for forsvarssektoren legger Regjeringen opp til vesentlige bevilgningsøkninger til sentrale kapasiteter i forsvarssektoren. Budsjettforslaget innebærer økt aktivitet og større beredskapsbeholdninger i alle forsvarsgrenene.

I tillegg til økt aktivitet og større beredskapsbeholdninger i Hæren, startes etableringen av et nytt jegerkompani tilknyttet Garnisonen i Sør-Varanger. Regjeringen foreslår også økt aktivitet for fregattene og mer vedlikehold i Sjøforsvaret, samt økte bevilgninger til Etterretningstjenesten. Ambisjonene for kampflyanskaffelsen videreføres. Regjeringen legger opp til at det bestilles tolv nye kampfly i 2017, med levering i 2021 og 2022. Dette vil redusere de samlede kostnadene til anskaffelsen.

Bevilgningene til Nasjonal sikkerhetsmyndighet og Cyberforsvaret økes. Dette vil gi bedre evne til å avdekke IKT-angrep og andre sikkerhetstrusler. Norges bidrag til innsats i kampen mot ISIL i Irak og Jordan videreføres.

Det er betydelig usikkerhet rundt utviklingen i antall asylankomster framover. Regjeringen foreslår å beholde en del av den økte kapasiteten i UDI, IMDi, politiet, Sivilforsvaret og PST som ble opprettet i forbindelse med de økte asylankomstene høsten 2015. Dette bidrar til bedre beredskap og nedbygging av restanser. Regjeringen prioriterer returarbeid. Dette innebærer å opprettholde et høyt måltall for tvangsreturer og økte ressurser til returarbeid i asylmottak. Regjeringen vil også videreføre viktige tiltak for integrering som bidrar til rask bosetting av flyktninger og økt yrkes- og samfunnsdeltagelse blant innvandrere.

Norge har bidratt til å avhjelpe situasjonen i Middelhavet. Regjeringen legger opp til å videreføre det norske bidraget til Frontex-operasjonene Triton og Poseidon.

Kunnskap

Regjeringen har høye ambisjoner for Norge som kunnskapsnasjon. Regjeringen legger vekt på å styrke kvaliteten i alle ledd, fra barnehage via skole til høyere utdanning og forskning. Slik gir vi muligheter for alle og gode forutsetninger for økt konkurransekraft, verdiskaping og velferd.

Tidlig innsats i skolen innebærer å fange opp utfordringer og følge opp elever raskt. Regjeringen vil sende på høring et lovforslag om tidlig innsats i skolen, som tidligst vil bli iverksatt i skoleåret 2018-19. I budsjettforslaget for 2017 foreslår Regjeringen å øke de frie inntektene til kommunene for å forsterke arbeidet med tidlig innsats og forberede kommunene på det varslede lovforslaget.

Regjeringen foreslår å øke satsingen på arbeid mot mobbing i barnehage og skole. Dette skal gi et bedre håndhevingsapparat for mobbesaker, bedre støtte og veiledning til elever og foreldre, og mer kompetanse i barnehager og skoler. Et godt læremiljø uten mobbing er viktig i seg selv, og gir dessuten elevene gode forutsetninger for å tilegne seg nødvendig kunnskap.

Nøkkelen til å øke kunnskapsnivået til elevene er å satse på kompetansen til lærerne. Regjeringen vil i forbindelse med strategien Lærerløftet innføre nye, femårige grunnskolelærerutdanninger på mastergradsnivå fra 2017. Å øke kvaliteten i lærerutdanningen vil gi mer kompetente lærere, og dermed bedre læring i skolen.

Regjeringen presenterte i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2016 en plan for å utvide utdanningsstøtteperioden til elleve måneder i løpet av fire år. I samsvar med planen foreslår Regjeringen at heltidsstudenter i høyere utdanning og fagskole våren 2017 får utbetalt støtte for en kvart måned mer enn det som følger av gjeldende regelverk.

Regjeringen følger opp langtidsplanen for forskning og høyere utdanning. Budsjettforslaget inkluderer 120 nye rekrutteringsstillinger, ny forskningsinfrastruktur og økte stimuleringsmidler for deltakelse i Horisont 2020. Det foreslås også økte forskningsbevilgninger til de langsiktige prioriteringene i langtidsplanen over Kunnskapsdepartementets og andre departementers budsjetter. Foreløpige anslag tilsier samlede bevilgninger til forskning og utvikling på om lag 34,5 mrd. kroner i 2017. Bevilgningene utgjør 1,05 pst. av anslått BNP i 2017. Når Skattefunn inkluderes, er den totale offentlige innsatsen 37,7 mrd. kroner, 1,15 pst. av anslått BNP i 2017.

Grønt skifte

Regjeringen bruker skatte- og avgiftspolitikken til å stimulere til mer miljøvennlig atferd, og fremmer forslag om et grønt skatteskifte som en del av oppfølgingen av Grønn skattekommisjon. Budsjettforslaget for 2017 innebærer økte miljøbegrunnede avgifter med nærmere 1,6 mrd. kroner. Inntektene benyttes til reduksjoner i andre skatter, avgifter og kompensasjon på utgiftssiden av budsjettet. Bilister og transportører får samlet netto lettelser og kompensasjoner på rundt 900 mill. kroner, inklusive reduserte bompenger utenfor storbyene.

Regjeringen foreslår å øke den generelle satsen i CO₂-avgiften på mineralolje samt avgiften på klimagassene HFK og PFK. Begge satsene vil nå, i tråd med anbefalingen fra Grønn skattekommisjon, komme opp på samme nivå som CO₂-avgiften på bensin og autodiesel, målt i kroner per tonn CO₂-ekvivalenter. Avgiftsøkningen på mineralolje gir økte utgifter til kjøp av riksvegferjetjenester, fylkeskommunale kjøp av persontransport samt jord- og skogbruk. Inngåtte avtaler om offentlig kjøp av persontransporttjenester kompenseres gjennom økte bevilgninger under Samferdselsdepartementet og Kommunal- og moderniseringsdepartementet. Regjeringen legger opp til at også jord- og skogbruk blir kompensert for økningen i CO₂-avgift, og vil komme tilbake til innretning på kompensasjonen ved jordbruksoppgjøret i 2017.

Regjeringen foreslår å kompensere for økte veibruksavgifter ved å redusere årsavgiften. Dette bidrar til å flytte avgiftsbelastningen fra eie til bruk av bil, som er et godt miljømessig grep for å redusere utslippene fra bilparken. For å kompensere næringslivet for økte drivstoffutgifter foreslår Regjeringen å øke avskrivningssatsen for lastebiler og varebiler, drosjer mv. Det foreslås også å øke satsene i reisefradraget til og fra arbeide. I tillegg foreslår Regjeringen et årlig tilskudd på 500 mill. kroner for å redusere bompengetakstene utenfor byene. Ordningen vil blant annet bidra til økt nytte fra påbegynte og eksisterende veger.

Det grønne skatteskiftet suppleres av viktige tiltak på budsjettets utgiftsside. Regjeringen satser videre på utvikling av energi- og klimateknologi. Det foreslås å tilføre Energifondet 2,3 mrd. kroner. Enova tilføres med dette om lag 90 mill. kroner mer i 2017 enn i 2016. Regjeringen foreslår at avkastningen fra Fond for klima, fornybar energi og energiomlegging (Klimafondet) omgjøres til en ordinær bevilgning fra og med 2018. På den måten blir ikke overføringen til Enova redusert som følge av lavere renter ved refinansiering av de første innskuddene.

For å fremme CO₂-håndtering foreslår Regjeringen å bevilge 360 mill. kroner til videre studier av fullskala CCS. Staten viderefører også sitt engasjement ved teknologisenteret på Mongstad i en ny treårsperiode.

Et nytt investeringsselskap («Fornybar AS») planlegges opprettet i 2017. Regjeringen foreslår å bevilge midler til etablering av selskapet og drift i oppstartsåret. Selskapet skal bidra til reduserte klimagassutslipp, i hovedsak gjennom å investere i ny teknologi i overgangen fra teknologiutvikling til kommersialisering.

For å fremme klimarelatert forskning foreslår Regjeringen at det bevilges midler til forskning på omstilling til lavutslippssamfunnet og marine økosystemer. På samferdselsområdet foreslår Regjeringen å overoppfylle NTP-bevilgningen til jernbaneformål med 4,6 mrd. kroner. Utgiftene til kjøp av riksvegferjetjenester øker, blant annet som følge av miljøkrav i anbudene.

Norge finansierer en rekke klimatiltak utenfor egne grenser, blant annet innenfor energi, for å redusere avskoging av tropisk skog og for klimatilpasning i utviklingsland. Tiltakene bidrar til reduksjon av de globale utslippene av klimagasser og tilpasning til klimaendringer. Denne typen støtte og samarbeid er en sentral del av det eksisterende rammeverket under FNs klimakonvensjon og oppfølgingen av Parisavtalen og vil videreføres i årene som kommer. I tråd med Regjeringens og Stortingets føringer for klima- og skogsatsingen er det inngått avtaler som vektlegger betaling for verifiserte utslippsreduksjoner. I 2017 legges det opp til at Norge betaler for om lag 40 mill. tonn CO₂ i utslippsreduksjoner, hovedsakelig i Brasil, Colombia og Guyana.

For nærmere omtale av oppfølgingen av Grønn skattekommisjon vises det til Prop. 1 LS (2016–2017) Skatter, avgifter og toll 2017 og til Nasjonalbudsjettet 2017.

2 Nærmere om budsjettforslaget

2.1 Hovedtall i statsbudsjettet

Det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Bruken av oljeinntekter over statsbudsjettet måles ved det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet. I beregningen korrigeres det blant annet for virkningene av økonomiske svingninger på skatter, avgifter, renter og ledighetstrygd. Endringen i dette underskuddet som andel av trend-BNP for Fastlands-Norge er et forenklet mål på budsjettets virkning på økonomien. Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2017 innebærer et strukturelt, oljekorrigert budsjettunderskudd på 225,6 mrd. kroner. Målt som andel av anslått kapital i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til 2017 utgjør underskuddet 3,0 pst.

Fra 2016 til 2017 ligger bruken av fonds- og oljeinntekter an til å øke med 15,1 mrd. kroner. Dette innebærer en økt bruk av fonds- og oljeinntekter som svarer til 0,4 pst. av trend-BNP for Fastlands-Norge. Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2016 til 2017 anslås til 1,7 pst.

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet og Statens pensjonsfond

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet tilsvarer den faktiske overføringen av oljeinntekter til statsbudsjettet, som sørger for at statsbudsjettet går i balanse. For 2017 anslås dette underskuddet til 259,5 mrd. kroner. Forskjellen mellom det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet og det oljekorrigerte budsjettunderskuddet er nærmere redegjort for i Nasjonalbudsjettet 2017.

Det samlede overskuddet på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond anslås til 86,3 mrd. kroner i 2016. Overskuddet består av statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten fratrukket overføringen til statsbudsjettet for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, samt rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge.

Den samlede kapitalen i Statens pensjonsfond ved utgangen av 2017 anslås til 7 886 mrd. kroner. Av dette er 7 671 mrd. kroner i Statens pensjonsfond utland, mens 214 mrd. kroner er i Statens pensjonsfond Norge. Utenlandsdelen av fondet anslås å øke med 251 mrd. kroner, fra en anslått kapital på 7 420 mrd. kroner ved utgangen av 2016.

Tabell 2.1 Hovedtall i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond utenom lånetransaksjoner

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

1.

Statsbudsjettets stilling

A

Statsbudsjettets inntekter i alt

1 252,5

1 179,9

-5,8

A.1

Inntekter fra petroleumsvirksomhet

233,1

163,8

-29,7

A.2

Inntekter utenom petroleumsvirksomhet

1 019,4

1 016,1

-0,3

B

Statsbudsjettets utgifter i alt

1 257,4

1 301,1

3,5

B.1

Utgifter til petroleumsvirksomhet

29,0

25,5

-12,1

B.2

Utgifter utenom petroleumsvirksomhet

1 228,4

1 275,6

3,8

Statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd (A.2-B.2)

-209,0

-259,5

24,2

+

Overført fra Statens pensjonsfond utland

209,0

259,5

24,2

=

Statsbudsjettets overskudd før lånetransaksjoner

0,0

0,0

-

2.

Statens pensjonsfond

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet (A.1-B.1), overføres til Statens pensjonsfond utland

204,1

138,3

-32,2

-

Overført til statsbudsjettet

209,0

259,5

24,2

+

Rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond

209,6

207,5

-1,0

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

204,7

86,3

-57,9

3.

Statsbudsjettet og Statens pensjonsfond samlet

Overskudd

204,7

86,3

-57,9

Kilde: Finansdepartementet

2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Tabell 2.2 viser statsbudsjettets inntekter og utgifter når petroleumsvirksomheten og lånetransaksjoner holdes utenom.

Tabell 2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Mrd. kroner

Saldert budsjett  2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

Statsbudsjettets inntekter (utenom petroleum)

1 019,4

1 016,1

-0,3

Sum skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

932,1

935,1

0,3

Skatt på formue og inntekt

251,1

239,8

-4,5

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

310,3

316,6

2,0

Merverdiavgift

263,6

270,3

2,6

Avgifter på tobakk og alkohol

20,2

20,8

3,0

Avgift på bil, bensin mv.

46,6

44,9

-3,6

Elektrisitetsavgift

9,7

10,5

8,6

Tollinntekter

3,4

3,3

-0,6

Andre avgifter

27,3

28,9

5,7

Renter og aksjeutbytte

28,9

25,9

-10,3

Inntekter av statens forretningsdrift

2,3

2,5

8,9

Andre inntekter

56,0

52,5

-6,3

Statsbudsjettets utgifter (utenom petroleum)

1 228,4

1 275,6

3,8

Sum folketrygden

439,6

460,3

4,7

Alderspensjon

202,6

214,9

6,1

Sykepenger

40,8

41,1

0,9

Øvrige sosiale formål

129,7

134,6

3,8

Helsetjenester

30,0

31,5

5,0

Foreldrepenger

20,3

20,8

2,4

Arbeidsliv

16,2

17,4

7,1

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

157,7

161,1

2,2

Regionale helseforetak

140,3

141,5

0,9

Transport og kommunikasjon

59,2

66,3

11,9

Forsvaret

48,9

50,9

4,2

Høyere utdanning og fagskoler

34,6

36,5

5,4

Offisiell utviklingshjelp¹

36,1

32,7

-9,6

Politi og påtalemyndighet

16,8

19,1

13,5

Barnetrygd og kontantstøtte

16,7

16,7

0,2

Jordbruksavtalen

14,4

14,6

1,3

Renter på statsgjeld

10,7

11,6

8,6

Andre utgifter

253,4

264,3

3,9

Oljekorrigert overskudd

-209,0

-259,5

24,2

¹ Den ODA-godkjente offisielle utviklingshjelpen inkluderer i tillegg midler til Norfund (grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland), samt Riksrevisjonens bistandsutgifter og utgifter til merverdiavgift til bistandsformål (som budsjetteres under Finansdepartementet).

2.2.1 Inntekter

De største inntektene kommer fra skatter og avgifter fra Fastlands-Norge. Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 935,1 mrd. kroner i 2017. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Anslagene for skatter og avgifter for 2017 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2016, hvor ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er anslagene basert på de vekstforutsetningene for blant annet sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2017. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og kommunale og fylkeskommunale skattører.

Regjeringens forslag til budsjett innebærer nye bokførte skatte- og avgiftslettelser på 1,7 mrd. kroner i 2017. I tillegg kommer helårsvirkningen av skatte- og avgiftslettelsene i 2016 på 4,8 mrd. kroner bokført. Påløpt utgjør nye skatte- og avgiftslettelser i 2017 2,8 mrd. kroner. Skatte- og avgiftsopplegget for 2017 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2016–2017) Skatter, avgifter og toll 2017.

Inntekter utenom skatter og avgifter består i hovedsak av utbytteinntekter, renteinntekter og salgs- og leieinntekter. Det vises til nærmere omtale i kapittel 3.

2.2.2 Utgifter

De største utgiftene gjelder folketrygdens ytelser som til sammen anslås til 460,3 mrd. kroner i 2017. Andre større utgifter er rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner, overføringene til de regionale helseforetakene og utgifter til investeringer og drift innen transport og kommunikasjon. En vesentlig del av øvrige utgifter er driftsutgifter i store etater som NAV, Forsvaret og politi og påtalemyndighet, statlige byggeprosjekter, overføringer til universitets- og høyskolesektoren og ulike tilskudd til private.

Utgiftene på statsbudsjettet omtales nærmere under hvert departement i avsnitt 2.4. Folketrygdens utgifter omtales nærmere i kap. 2.5.

Boks 2.1 Veksten i statsbudsjettets utgifter

Utviklingen i statsbudsjettets utgifter fra et år til et annet kan beskrives ved den underliggende utgiftsveksten. Denne veksten anslås til 20,4 mrd. 2017-kroner, som svarer til 1,7 pst. Dette er lavere enn gjennomsnittet for de årene der handlingsregelen har virket. I løpende kroner er veksten anslått til 4,1 pst., mens statsbudsjettets prisvekst er anslått til 2,4 pst.

Ved beregningen av den underliggende utgiftsveksten holdes utgifter til statlig petroleumsvirksomhet, dagpenger og renter utenom. I tillegg korrigeres det for enkelte regnskapsmessige forhold og ekstraordinære endringer.

2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Staten lånefinansierer ikke utgifter til drift, investeringer eller overføringer til private, kommuner og fylkeskommuner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, hvor disse utgiftene inngår, finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner.

Statens lånetransaksjoner omfatter blant annet utlån til husholdninger og næringsliv, salg og kjøp av aksjer og innskudd i foretak og fond. Investeringer i selskaper regnes som lånetransaksjoner dersom forventet avkastning minst tilsvarer avkastningen på alternative plasseringer. Lånetransaksjoner inngår ikke i det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Blant større lånetransaksjoner i budsjettforslaget for 2017 er gjeldsavdrag samt utlån og tilbakebetalinger i statsbankene.

Forskjellen mellom nye utlån mv. og tilbakebetalinger gir staten et brutto finansieringsbehov som anslås til 56,8 mrd. kroner i 2017.

Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som framgår av tabell 2.3. Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for framtidige tilskudd, for eksempel infrastrukturfondet. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Når det korrigeres for disse størrelsene, anslås statens likviditetsjusterte finansieringsbehov i 2017 til om lag 75 mrd. kroner.

Det vises også til omtale av lånetransaksjoner og finansieringsbehov i kapittel 3, samt til omtale av statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter i kapittel 7.

Tabell 2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

Lånetransaksjoner utenom petroleum

Utlån, aksjetegning mv.

151,0

102,5

-32,1

-

Tilbakebetalinger

96,5

109,0

12,9

-

Statsbudsjettets overskudd

0,0

0,0

-

=

Netto finansieringsbehov

54,4

-6,4

-111,8

+

Gjeldsavdrag

0,0

63,2

-

=

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov

54,4

56,8

4,3

Kilde: Finansdepartementet

2.4 Oversikt over utgifter under de ulike departementene

2.4.1 Innledning

I denne delen omtales hovedtrekkene i utgiftene per departement. Tabellene viser utgiftene etter programområde og programkategori i Saldert budsjett 2016 og forslaget for 2017. Tallene for de to årene er ikke i alle tilfeller fullt ut sammenlignbare. For eksempel vil overføring av oppgaver mellom departementene, og tilsvarende overføring av bevilgninger, gi en endring i bevilgningsrammene, uten at det er en reell omprioritering mellom formål.

I tabellene oppgis Saldert budsjett 2016 som bevilgningsnivå i 2016. Tilleggsbevilgninger i første halvår 2016 er derfor ikke inkludert i tallene for 2016. I den grad tilleggsbevilgninger i første halvår 2016 er ført videre i 2017-budsjettet, vil tabellen vise en økt bevilgning fra 2016 til 2017. Det vil for eksempel gjelde virkningen av lønnsoppgjøret i staten våren 2016, som ikke var fordelt til departementene i Saldert budsjett 2016. Helårsvirkningen av lønnsoppgjøret i staten i 2016 er imidlertid innarbeidet i forslaget til budsjett for 2017.

2.4.2 Utenriksdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2016

Forslag 2017

Endring i pst.

Programområde 02 Utenriksforvaltning

02.00 Administrasjon av utenrikstjenesten

2 215,0

2 406,7

8,7

02.10 Utenriksformål

4 463,4

3 320,3

-25,6

Sum før lånetransaksjoner

6 678,4

5 727,0

-14,2

Lånetransaksjoner

175,4

190,4

8,6

Sum Utenriksforvaltning

6 853,8

5 917,3

-13,7

Programområde 03 Internasjonal bistand

03.00 Administrasjon av utviklingshjelpen

1 743,2

1 889,2

8,4

03.10 Bilateral bistand

3 322,1

3 322,1

0,0

03.20 Globale ordninger

23 149,5

19 519,3

-15,7

03.30 Multilateral bistand

5 166,1

5 138,1

-0,5

Sum før lånetransaksjoner

33 380,9

29 868,8

-10,5

Lånetransaksjoner

1 125,0

1 125,0

0,0

Sum Internasjonal bistand

34 505,9

30 993,8

-10,2

Sum Utenriksdepartementet

41 359,7

36 911,1

-10,8

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Utenriksdepartementet:

utdanning for utvikling

humanitær bistand

næringsutvikling

global helse

Regjeringens foreslår å øke satsingen på utdanningfor utvikling. I budsjettforslaget for 2017 nås målet om å doble innsatsen for utdanning i stortingsperioden. Samlet foreslår Regjeringen 3,4 mrd. kroner til utdanning i 2017, mot 1,7 mrd. kroner i 2013.

Behovet for humanitær bistand er betydelig som følge av krig og konflikter internasjonalt. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til humanitær bistand og nødhjelp og følger opp det som i 2016-budsjettet ble markert som tidenes humanitære krafttak i norsk utenrikspolitikk. Norge vil i fireårsperioden 2016–2019 bidra med om lag 10 mrd. kroner i humanitær og annen bistand til Syria og nabolandene. Den samlede humanitære innsatsen inngår i en bredere strategi rettet mot sårbare regioner og situasjoner, med vekt på forebygging av konflikt, freds- og forsoningsarbeid og institusjonsbygging.

Regjeringen vil fremme økonomisk vekst og bekjempe fattigdom gjennom å satse på utdanning, investeringer og næringsutvikling.

Norges ledende rolle i arbeidet for global helse ligger fast og bevilgningene til helseformål foreslås videreført med over 3 mrd. kroner i 2017.

Regjeringen foreslår et samlet bistandsbudsjett på 33,9 mrd. kroner i 2017, tilsvarende 1 pst. av anslaget på bruttonasjonalinntekt (BNI). Dette inkluderer klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet samt Riksrevisjonens bistandsutgifter og utgifter til merverdiavgift budsjettert under Finansdepartementet. Bistanden på Utenriksdepartementets budsjett utgjør 31 mrd. kroner, en reduksjon på 3,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2016. Dette må sees i sammenheng med at utgifter til flyktningtiltak i Norge, godkjent som utviklingshjelp (ODA) reduseres med 3,6 mrd. kroner.

Under programområde 02 Utenriksforvaltning reduseres utbetalingene under EØS-finansieringsordningene, som følge av at avtalen for 2009–2014 er i en avslutningsfase. Gjennom den nye EØS-finansieringsavtalen (2014–2021) er Norge forpliktet til å stille om lag 26 mrd. kroner til disposisjon i 15 mottakerland i Sentral- og Sør-Europa. Denne avtalen er i en oppstartsfase med relativt lave utbetalinger i 2017.

2.4.3 Kunnskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2016

Forslag 2017

Endring i pst.

Programområde 07 Kunnskapsdepartementet

07.10 Administrasjon

268,1

363,0

35,4

07.20 Grunnopplæringen

11 061,2

11 253,5

1,7

07.30 Barnehager

607,6

614,2

1,1

07.50 Kompetansepolitikk og livslang læring

1 989,4

2 029,8

2,0

07.60 Høyere utdanning og fagskoleutdanning

34 604,3

36 464,9

5,4

07.70 Forskning

7 282,1

7 253,2

-0,4

07.80 Utdanningsfinansiering

11 487,0

12 402,6

8,0

Sum før lånetransaksjoner

67 299,7

70 381,2

4,6

Lånetransaksjoner

24 343,1

26 045,2

7,0

Sum Kunnskapsdepartementet

91 642,9

96 426,4

5,2

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kunnskapsdepartementet:

tidlig innsats i skolen

arbeid mot mobbing i barnehage og skole og for et bedre læringsmiljø

innføring av femårig grunnskolelærerutdanning

oppfølging av langtidsplanen for forskning og høyere utdanning

gradvis innføring av elleve måneders studiestøtte

Regjeringen foreslår å øke de frie inntektene til kommunene med 150 mill. kroner for å styrke arbeidet med tidlig innsats i skolen. Et lovforslag om tidlig innsats vil bli sendt ut på høring, og vil tidligst bli iverksatt i skoleåret 2018–19. Økningen som foreslås i 2017 skal bidra til å forberede kommunene på det varslede lovforslaget. Regjeringen tar sikte på at den samlede økningen til kommunene blir på 360 mill. kroner i 2018.

Regjeringen vil innføre en ny modell for styring og finansiering av kompetanseutvikling i skolen. I budsjettforslaget er det satt av 200 mill. kroner til tiltak som er i tråd med den nye modellen. De statlige midlene til kompetanseutvikling skal i større grad bli differensiert etter behovene til kommunene og deres kapasitet til å utvikle skolene. Det er derfor blant annet foreslått 100 mill. kroner til et desentralisert system der kommuner og universiteter og høyskoler samarbeider om kompetansetiltak.

Arbeidet mot mobbing i barnehage og skole og for et bedre læringsmiljø forsterkes. Dette skal gi et bedre håndhevingsapparat for mobbesaker, bedre støtte og veiledning til elever og foreldre, og mer kompetanse i barnehager og skoler.

Regjeringen viderefører nærmere 400 mill. kroner i 2017 til tiltak for å fremme kvaliteten i barnehagen. Kompetansepolitikken skal medvirke til kvalitetsutvikling og redusere forskjellene mellom barnehagene.

Meld. St. 16 (2015–2016) Fra utenforskap til ny sjanse. Samordnet innsats for voksnes læring følges opp, blant annet gjennom utvikling av et kartleggingsverktøy for grunnleggende ferdigheter, forsøk med forberedende voksenopplæring gjennom modulstrukturert opplæring, en e-læringsressurs for grunnleggende ferdigheter, og rett til videregående opplæring for personer med slik utdanning fra utlandet som ikke er godkjent i Norge.

Regjeringen ønsker å styrke fagskolesektoren, og foreslår om lag 58 mill. kroner til utviklingsmidler i 2017.

Regjeringen vil innføre nye, femårige grunnskolelærerutdanninger på mastergradsnivå fra 2017. Å øke kvaliteten i lærerutdanningen vil gi mer kompetente lærere og bedre læring i skolen. Regjeringen foreslår totalt 252 mill. kroner for å bidra til god implementering. Dette innebærer en økning i 2017 på 150 mill. kroner.

I Prop. 122 S (2015–2016) la Regjeringen fram en plan for å utvide utdanningsstøtteperioden til elleve måneder i løpet av fire år. Regjeringen foreslår derfor at heltidsstudenter i høyere utdanning og fagskole våren 2017 får utbetalt støtte for en kvart måned mer enn det som følger av gjeldende regelverk. Dette innebærer økte bevilgninger på 140 mill. kroner i 2017, og om lag 600 mill. kroner etter full innfasing i 2020.

Regjeringen følger opp opptrappingsplanen i Meld. St. 7 (2014–2015) Langtidsplan for forskning og høyere utdanning 2015–2024. Regjeringen foreslår 120 nye rekrutteringsstillinger i 2017. Med dette forslaget vil 492 av de 500 stillingene i opptrappingsplanen være finansiert. Regjeringen foreslår videre en økning på 75 mill. kroner til å stimulere til økt deltakelse i Horisont 2020.

Satsingen på forskningsinfrastruktur er viktig for å nå Regjeringens mål om å utvikle verdensledende fagmiljøer. For 2017 foreslår Regjeringen å øke bevilgningen med 100 mill. kroner i tråd med opptrappingsplanen. For å redusere de store overføringene av midler i Forskningsrådet, foreslår Regjeringen samtidig en ettårig reduksjon av bevilgningen på 300 mill. kroner. Forskningsrådet kan i 2017 legge opp til aktivitet med utgangspunkt i at reduksjonen på 300 mill. kroner vil bli reversert i 2018. Aktivitetsnivået skal øke, ikke minke. Dette er en forutsetning for at kuttet skal gi den ønskede reduksjonen i rådets overføringer.

Regjeringen vil i tillegg styrke satsingen på bedre kvalitet, større gjennomslagskraft og fremragende vitenskapelig kvalitet i norsk forskning. Regjeringen foreslår derfor økte bevilgninger til FRIPRO Toppforsk, til fjerde generasjon sentre for fremragende forskning og til satsing på mobilitet og karriereutvikling blant yngre forskere.

2.4.4 Kulturdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2016

Forslag 2017

Endring i pst.

Programområde 08 Kulturformål

08.10 Administrasjon

136,4

165,9

21,6

08.15 Samfunns- og frivillighetsformål

1 700,7

1 577,1

-7,3

08.20 Kulturformål

7 587,0

7 734,7

1,9

08.30 Medieformål m.m.

1 301,1

1 334,9

2,6

08.40 Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

2 334,2

2 711,8

16,2

Sum Kulturdepartementet

13 059,4

13 524,4

3,6

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kulturdepartementet:

kulturell og kreativ næringsutvikling

kulturarv og kulturvern

fristilling av Den norske kirke fra staten

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til ulike tiltak innenfor kulturell og kreativ næringsutvikling med vel 70 mill. kroner. Regjeringen foreslår å opprette programmer som skal legge til rette for innovasjon og utvikling av nye forretningsmodeller i kulturlivet og bidra til å øke kunstneres muligheter for egeninntekter. Regjeringen foreslår også at Norsk kulturråd etablerer en organisatorisk enhet som skal arbeide med dette.

Regjeringen vil verne om norsk kulturarv og ivareta kulturhistoriske bygninger og gjenstander. Regjeringen foreslår å bevilge 50 mill. kroner i tilskudd til restaurering av kirker og tiltak ved museer på Sør- og Vestlandet, som et særskilt tiltak mot ledighet rettet mot regionen. Regjeringen foreslår også å øke bevilgningen til Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design for å forberede flyttingen av landets største kunstsamlinger til nye magasiner og utstillingslokaler på Vestbanen. Videre foreslår Regjeringen å starte bygging av et nytt sikringsmagasin for Nasjonalbiblioteket i Rana.

Regjeringen foreslår å oppføre et nybygg for Norsk helsearkiv på Tynset. Bygget vil inneholde funksjoner for mottak, digitalisering, kassasjon og digital bevaring og formidling av pasientjournalene som inngår i Norsk helsearkiv. Samtidig foreslås det å påbegynne arbeidet med å bygge et magasin for fellesdepot for papirarkiv fra statsforvaltningen for Arkivverket samlokalisert med Nasjonalbibliotekets fjellanlegg i Mo i Rana.

Regjeringen vil fullføre skillet mellom kirke og stat. Etter endringer i kirkelovgivningen våren 2016 er det besluttet at det fra 1. januar 2017 etableres et eget rettssubjekt for Den norske kirke, fristilt fra staten. Regjeringen foreslår å bevilge et rammetilskudd på vel 1,9 mrd. kroner til det nye rettssubjektet.

2.4.5 Justis- og beredskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2016

Forslag 2017

Endring i pst.

Programområde 06 Justissektoren

06.10 Administrasjon¹

2 407,7

577,5

-76,0

06.20 Rettsvesen

2 531,8

2 873,0

13,5

06.30 Kriminalomsorg

4 533,3

5 040,1

11,2

06.40 Politi og påtalemyndighet

16 793,3

19 052,1

13,5

06.50 Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

3 723,6

4 929,7

32,4

06.60 Andre virksomheter

1 444,3

1 529,3

5,9

06.70 Fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

1 517,1

1 573,4

3,7

06.80 Svalbardbudsjettet

302,9

319,0

5,3

06.90 Beskyttelse og innvandring

8 267,4

5 411,0

-34,5

06.95 Integrering og mangfold²

0,0

19 603,4

-

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

41 521,4

60 908,6

46,7

¹ I Saldert budsjett 2016 var det bevilget en avsetning til senere fordeling knyttet til asylankomstene høsten 2015. For 2017 budsjetteres det ikke med en slik avsetning.

² Programområde 06.95 ble opprettet ifm. Prop. 59 S (2015–2016) ved flyttingen av ansvaret for integrering fra Barne- og likestillingsdepartementet til Justis- og beredskapsdepartementet.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Justis- og beredskapsdepartementet:

en mer effektiv straffesakskjede

økt kapasitet i politiet

retur av utenlandske statsborgere uten oppholdstillatelse

integreringsfremmende tiltak

Regjeringen vil øke kapasiteten i politiet og foreslår å øke politiets bevilgning med om lag 300 mill. kroner for å sette politidistriktene bedre i stand til å forebygge, etterforske og påtale kriminelle handlinger. Det foreslås også 330 mill. kroner for å legge til rette for at nyutdannede fra Politihøgskolen i 2017 skal kunne tilbys jobb i politiet og til helårsvirkningen av ansettelse av nyutdannede i 2016. Regjeringen foreslår også å bevilge midler til gjennomføring av nærpolitireformen, herunder samlokalisering av to nødmeldesentraler for brann og politi. Videre foreslås det bevilget 91 mill. kroner til nytt analysesystem i Politiets sikkerhetstjeneste og 55 mill. kroner til videreføring Norges bidrag til Triton og Poseidon i Middelhavet.

Dagens politihelikoptre er gamle, og må skiftes ut. Det vil bli gjennomført en anskaffelsesprosess for kjøp av to nye politihelikoptre, med opsjon på et tredje helikopter.

Regjeringen foreslår å etablere tolv kontorer for offeromsorg i tilknytning til de nye politidistriktene for å gi bedre oppfølging av ofre og pårørende.

Prosjektering av nye Agder fengsel med avdelinger i Mandal og Froland videreføres. Videre foreslår Regjeringen å etablere flere soningsplasser med elektronisk kontroll. Regjeringen foreslår også å bevilge 12 mill. kroner til etablering av tre enheter for arbeid med rehabilitering og behandling av innsatte i fengsler som del av opptrappingsplanen for rusfeltet, og å bedre fengselshelsetjenesten. Det foreslås også midler til digitalisering av, og økt kapasitet i domstolene. Samlet vil tiltakene gi en mer effektiv straffesakskjede.

Regjeringen foreslår å bevilge 19 mill. kroner til å etablere en offentlig toårig fagskole for utdanning av brann- og redningspersonell. Fagskolen vil ha hovedsete ved nåværende Norges brannskole i Tjeldsund kommune.

Antall ubehandlede asyl- og oppholdssaker i utlendingsforvaltningen skal reduseres, og Regjeringen foreslår at deler av den økte bemanningen i UDI, IMDi, politiet, Sivilforsvaret og PST som ble etablert i 2015 og 2016 videreføres i 2017. Det foreslås også å øke saksbehandlingskapasiteten i UNE. Regjeringen foreslår videre 100 mill. kroner til modernisering av IKT-systemene i utlendingsforvaltningen. Dette vil blant annet gi mer effektiv saksbehandling av asylsaker og bedre utnyttelse av mottaksplasser.

Det er viktig at personer som ikke har fått innvilget oppholdstillatelse returnerer til hjemlandet så raskt som mulig. Regjeringen foreslår 110 mill. kroner i økt bevilgning til retur av utenlandske statsborgereuten oppholdstillatelse. Tiltaket omfatter også tilbakekall av oppholdstillatelse der tillatelsen er gitt på falske premisser, og returarbeid i mottak for å motivere asylsøkere med avslag til å returnere frivillig til hjemlandet.

Flyktninger som får oppholdstillatelse i Norge må raskt bli bosatt og ta del i arbeids- og samfunnslivet. Regjeringen følger opp Meld. St. 30 (2015–2016) Fra mottak til arbeidsliv – en effektiv integreringspolitikk og foreslår at det bevilges midler til flere integreringsfremmende tiltak. Blant annet innføres 50 timer undervisning i kultur- og samfunnskunnskap for asylsøkere, og ordningene med integreringsmottak, frivillighetskoordinatorer og dialoggrupper mot vold i mottak videreføres. Regjeringen prioriterer også effektivt bosettingsarbeid. Det foreslås 260 mill. kroner til videreføring av ekstratilskuddene for bosetting av flyktninger og enslige mindreårige. Videre foreslås 17 mill. kroner til områdesatsing på Grønland i Oslo for å forebygge og avdekke kriminalitet og fremme bedre levekår for beboerne i området.

2.4.6 Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2016

Forslag 2017

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.10 Det kongelige hus

232,2

248,2

6,9

Sum Konstitusjonelle institusjoner

232,2

248,2

6,9

Programområde 13 Kommunal, bolig og modernisering

13.00 Administrasjon og fellestjenester mv.

1 913,8

2 108,2

10,2

13.25 Fylkesmannsembetene

1 694,9

2 003,9

18,2

13.30 Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

5 895,7

6 210,2

5,3

13.40 Forvaltningsutvikling og IKT-politikk

493,6

551,1

11,7

13.45 Personvern

47,5

52,7

11,0

13.50 Distrikts- og regionalpolitikk

1 853,4

1 455,2

-21,5

13.60 Samiske formål

314,1

329,9

5,0

13.67 Nasjonale minoriteter

33,1

43,9

32,4

13.70 Rammeoverføringer til kommunesektoren mv.

167 134,1

172 346,6

3,1

13.80 Bolig, bomiljø og bygg

4 896,8

4 986,5

1,8

13.90 Planlegging, byutvikling og geodata

985,6

1 288,8

30,8

Sum før lånetransaksjoner

185 262,4

191 377,0

3,3

Lånetransaksjoner

16 791,0

16 159,0

-3,8

Sum Kommunal, bolig og modernisering

202 053,4

207 536,0

2,7

Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet

202 285,7

207 784,2

2,7

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kommunal- og moderniseringsdepartementet:

levende lokaldemokrati

fornye, forenkle og forbedre offentlig sektor

et sterkere sosialt sikkerhetsnett

For å bidra til et levende lokaldemokrati og styrke det kommunale velferdstilbudet, legger Regjeringens økonomiske opplegg for kommunesektoren til rette for at kommunene og fylkeskommunene kan tilby flere og bedre tjenester.

Regjeringen foreslår en realvekst i kommunesektorens samlede inntekter i 2017 på 3,4 mrd. kroner regnet fra inntektsnivået i 2016 etter Stortingets behandling av Revidert nasjonalbudsjett 2016. Realveksten i frie inntekter er knapt 4,1 mrd. kroner. Veksten i frie inntekter er blant annet begrunnet med satsinger på rehabilitering og habilitering, rusomsorg, skolehelsetjenester- og helsestasjoner og tidlig innsats i grunnskolen. I tillegg er en del av veksten begrunnet med behovet for fornying og opprusting av fylkesvegene. Regjeringen foreslår i tillegg å bevilge 650 mill. kroner i engangstilskudd til vedlikehold i kommuner på Sør- og Vestlandet. Formålet er å bidra til økt aktivitet i regioner som er rammet av høy ledighet.

Regjeringen forsetter arbeidet med å fornye, forenkle og forbedre offentlig sektor. Målet er en enklere hverdag for folk flest. Digitalisering av offentlige tjenester og arbeidsprosesser skal sørge for at ansatte i staten kan jobbe enklere og mer effektivt, og at innbyggere og næringsliv får gode og enkle tjenester.

Regjeringen foreslår om lag 1,2 mrd. kroner til nye IKT- og digitaliseringstiltak i 2017. For å øke digitaliseringstempoet, foreslås det å utvide medfinansieringsordningen for små og mellomstore lønnsomme digitaliseringsprosjekter. Det foreslås også en økning på 22 mill. kroner for å opprettholde framdriften i moderniseringen av Husbankens IKT-system. Overgangen fra papirbasert post til digital post fra det offentlige vil være forenklende for innbyggerne og næringslivet. Det vil også gi besparelser for statlige virksomheter, blant annet i form av reduserte portokostnader og mer effektive arbeidsprosesser. Regjeringen foreslår å realisere deler av gevinstene gjennom å redusere budsjettene for statlige virksomheter med knapt 200 mill. kroner i 2017.

Regjeringen arbeider dessuten videre med forenkling av planprosessene og byggesaksbehandlingen. Arbeidet med å gi hele landet en detaljert og digital terreng- og høydemodell foreslås videreført med en samlet statlig innsats på om lag 60 mill. kroner i 2017. Det foreslås dessuten å etablere en nasjonal digital fellestjeneste for byggesaker på Altinn-plattformen. Tjenesten vil legge til rette for flere korrekte og fullstendige byggesøknader og høyere effektivitet i kommunenes saksbehandling.

Regjeringen vil styrke det sosiale sikkerhetsnettet blant annet ved å legge til rette for at vanskeligstilte skal få hjelp til å skaffe seg og bli boende i en egnet bolig. Bostøtten skal opprettholdes som et viktig virkemiddel i boligpolitikken. For beregning av bostøtte vil Regjeringen fra 2017 legge til grunn oppdatert informasjon fra ordningen for arbeidsgivers innrapportering av ansettelsesforhold og inntektsopplysninger (a-ordningen). Det innføres også en ny prisjusteringsmodell som gjør at bostøtten i større grad reflekterer reell prisvekst. Kompensasjonsordningen for uførereformen i bostøtten foreslås dessuten videreført i 2017. Regjeringen foreslår en låneramme i Husbanken på 18 mrd. kroner i 2017. Dette legger til rette for at vanskeligstilte på boligmarkedet kan få bistand til å etablere seg i egen bolig, og at flere boliger og bygg møter framtidens behov.

Byggeaktiviteten i statlige byggeprosjekter opprettholdes på et høyt nivå i 2017. De to store byggeprosjektene Campus Ås og nytt nasjonalmuseum videreføres med en samlet bevilgning på om lag 3,1 mrd. kroner i 2017. Videre foreslås videreføring av prosjektering av blant annet nye Agder fengsel med to byggeprosjekter i henholdsvis Mandal og Froland, og oppstart av nye arkivbygg i Rana og på Tynset.

En vellykket regional- og distriktspolitikk forutsetter innsats på en rekke politikkområder. Regjeringen fortsetter å vri den distriktspolitiske innsatsen mot generelle virkemidler. Samlet foreslår Regjeringen å bevilge vel 40 mrd. kroner under andre politikkområder som har stor betydning for regional utvikling. Programkategori 13.50 foreslås redusert med om lag 400 mill. kroner i 2017, til 1,45 mrd. kroner. Dette gir rom for økt satsing på vekstfremmende skattelettelser, forskning og fysisk infrastruktur, herunder fylkesveger. Bevilgningene til fylkesveger har økt med om lag 1,4 mrd. kroner så langt i regjeringsperioden. Innsatsen over programkategori 13.50 skal målrettes mot omstilling i bedriftene på kort sikt, og omstilling i bedrifter, næringsmiljøer og lokalsamfunn på lang sikt.

2.4.7 Arbeids- og sosialdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2016

Forslag 2017

Endring i pst.

Programområde 09 Arbeid og sosiale formål

09.00 Administrasjon

432,1

494,6

14,5

09.10 Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

11 942,0

12 322,0

3,2

09.20 Tiltak for bedrede levekår mv.

350,1

339,5

-3,0

09.30 Arbeidsmarked

8 549,0

9 200,9

7,6

09.40 Arbeidsmiljø og sikkerhet

978,9

1 068,3

9,1

09.50 Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

12 006,9

6 241,4

-48,0

09.60 Kontantytelser

2 445,7

2 639,0

7,9

Sum før lånetransaksjoner

36 704,8

32 305,7

-12,0

Lånetransaksjoner

6 200,0

4 500,0

-27,4

Sum Arbeid og sosiale formål

42 904,8

36 805,7

-14,2

Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden

29.20 Enslige forsørgere

3 828,1

3 562,2

-6,9

29.50 Inntektssikring ved sykdom, arbeidsavklaring og uførhet

154 689,5

160 316,7

3,6

29.60 Kompensasjon for merutgifter for nedsatt funksjonsevne mv.

9 582,4

9 584,1

0,0

29.70 Alderdom

202 567,0

214 885,0

6,1

29.80 Forsørgertap mv.

2 335,4

2 275,6

-2,6

Sum Sosiale formål, folketrygden

373 002,4

390 623,6

4,7

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

33.30 Arbeidsliv

16 124,0

17 275,0

7,1

Sum Arbeidsliv, folketrygden

16 124,0

17 275,0

7,1

Sum Arbeids- og sosialdepartementet

432 031,3

444 704,4

2,9

Veksten i folketrygdens stønadsordninger står for hoveddelen av utgiftsøkningen på Arbeids- og sosialdepartementets budsjettområder, jf. nærmere omtale i avsnitt 2.5.

Hovedprioriteringene i budsjettforslaget for Arbeids- og sosialdepartementet:

en aktiv arbeidsmarkedspolitikk

et sterkere sosialt sikkerhetsnett

en velfungerende arbeids- og velferdsforvaltning

Et velfungerende arbeidsmarked med lav ledighet og høy sysselsetting er et overordnet mål for Regjeringen. Regjeringen vil føre en aktiv arbeidsmarkedspolitikk for å møte økende usikkerhet på arbeidsmarkedet. Det legges til rette for om lag 17 000 plasser i arbeidsmarkedstiltak for ledige, 1 000 flere plasser enn i Saldert budsjett 2016. Dette viderefører satsingen som Regjeringen igangsatte i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2015 og forsterket i 2016, og legger til rette for at tiltaksnivået i 2. halvår 2016 kan videreføres i 2017. Arbeidsmarkedstiltakene skal bidra til økt omstillingsevne og økt mobilitet i arbeidsmarkedet i en periode med forventet høy ledighet. Tiltaksnivået vil også gi grunnlag for bruk av bedriftsintern opplæring i regioner med høy ledighet der bedrifter har behov for omstilling. Det foreslås videre om lag 58 000 plasser for personer med nedsatt arbeidsevne, tilsvarende nivået i Saldert budsjett 2016.

En ny ungdomsinnsats skal fra 2017 gi et arbeidsrettet tilbud, ev. supplert med opplæringstiltak, til arbeidssøkere under 30 år som etter åtte ukers ledighet ikke er i arbeid, utdanning eller annen aktivitet. Satsingen iverksettes først på Sør- og Vestlandet.

Det skal etableres et hurtigspor inn i arbeidsmarkedet fra 2017 for flyktninger som har etterspurt kompetanse. Hensikten er å legge til rette for rask utplassering i arbeidslivet, blant annet gjennom økt bruk av lønnstilskudd og annen arbeidsrettet bistand kombinert med norskopplæring i kommunal regi.

Funksjonsassistanse i arbeidslivet bidrar til at personer med sterk funksjonsnedsettelse kan være i arbeid, og er derfor et viktig virkemiddel for å sikre nødvendig tilrettelegging og oppfølging på arbeidsplassen. For at nye søkere som oppfyller inngangsvilkårene kan tas inn i ordningen, foreslås det økt bevilgning i 2017.

Et sterkere sosialt sikkerhetsnett er ett av de åtte satsingsområdene til Regjeringen. Regjeringen foreslår 140 mill. kroner i 2017 til en utvidelse av pleiepengeordningen ved å inkludere yrkesaktive foreldre til noen grupper av syke barn som i dag faller ut. Dette gjelder barn som ikke er livstruende eller svært alvorlig syke, men som har et kontinuerlig pleiebehov, og barn med varig sykdom. Regjeringen vil forenkle dagens regelverk og gjøre ordningen mer fleksibel ved å øke graderingsmulighetene slik at det skal bli lettere å kombinere pleieoppgaver og yrkesdeltakelse. Det tas sikte på iverksettelse av endringene 1. oktober 2017.

Stortinget har vedtatt at det skal innføres en plikt for kommunene til å stille vilkår om aktivitet ved tildeling av økonomisk stønad etter sosialtjenesteloven. Formålet er å styrke den enkeltes muligheter for å komme i arbeid og bli selvforsørget. Det er spesielt viktig å hjelpe unge ut av en passiv tilværelse. Regjeringen har derfor kommet fram til at det er mest hensiktsmessig i første omgang å innføre aktivitetsplikt for mottakere under 30 år, og foreslår 60 mill. kroner til formålet.

Regjeringen vil sikre at døvblinde har en reell mulighet til deltakelse i trening og fritidsaktiviteter. Regjeringen foreslår derfor 18,3 mill. kroner til en utvidelse av retten til tolke- og ledsagerhjelp i folketrygden.

En velfungerende arbeids- og velferdsforvaltning er en forutsetning for å nå målene i velferdspolitikken om flere i arbeid og færre på trygd. Regjeringen har i Meld. St. 33 (2015–2016) NAV i en ny tid – for arbeid og aktivitet presentert hvordan den vil videreutvikle arbeids- og velferdsforvaltningen og gi NAV- kontorene økt myndighet og handlefrihet. Stortinget har gitt sin tilslutning til at Arbeids- og sosialdepartementet kan starte opp Prosjekt 2 i modernisering av IKT i Arbeids- og velferdsetaten med en kostnadsramme på 1 316 mill. kroner. For 2017 foreslår Regjeringen å bevilge 440 mill. kroner til prosjektet.

Regjeringen foreslår at det innføres pensjonspremie på 12 pst. for statlige virksomheter som i dag ikke betaler premie til Statens pensjonskasse, med virkning fra 1. januar 2017. Formålet er å gi den enkelte virksomhet et riktigere bilde av ressursbruken og synliggjøre pensjon som et viktig kostnadselement, slik at virksomhetene i større grad ansvarliggjøres for sine pensjonskostnader. Det tas sikte på at innføringen samlet sett skal være nøytral for statsbudsjettets utgiftsside på omleggingstidspunktet, ved at virksomhetene blir kompensert for anslåtte økte pensjonspremier og arbeidsgiveravgift av pensjonspremien. Det vises til nærmere omtale i kap. 8.

2.4.8 Helse- og omsorgsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2016

Forslag 2017

Endring i pst.

Programområde 10 Helse og omsorg

10.00 Helse- og omsorgsdepartementet mv.

907,3

1 047,4

15,4

10.10 Folkehelse mv.

2 046,9

1 962,4

-4,1

10.20 Helseforvaltning

1 741,5

1 957,6

12,4

10.30 Spesialisthelsetjenester

140 637,7

141 860,7

0,9

10.50 Legemidler

354,1

353,5

-0,2

10.60 Helse- og omsorgstjenester i kommunene

8 318,4

10 237,6

23,1

10.70 Tannhelse

263,7

286,6

8,7

10.80 Kunnskap og kompetanse

708,4

678,2

-4,3

Sum før lånetransaksjoner

154 977,9

158 384,0

2,2

Lånetransaksjoner

0,0

0,0

0,0

Sum Helse og omsorg

154 977,9

158 384,0

2,2

Programområde 30 Stønad ved helsetjenester

30.10 Spesialisthelsetjenester mv.

5 470,0

5 607,2

2,5

30.50 Legehjelp, legemidler mv.

24 357,0

25 660,0

5,3

30.90 Andre helsetiltak

180,0

235,0

30,6

Sum Stønad ved helsetjenester

30 007,0

31 502,2

5,0

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

184 984,9

189 886,2

2,6

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Helse- og omsorgsdepartementet:

redusert unødvendig og ikke-medisinsk begrunnet venting for pasientene

økt tilgjengelighet, kapasitet og kvalitet i helse- og omsorgssektoren

bedre behandling og forebygging innen psykisk helse- og rusfeltet

Regjeringen prioriterer å behandle flere pasienter i sykehusene. Regjeringen foreslår å øke driftsbevilgningene til sykehusene i 2017 med nærmere 1,9 mrd. kroner. Dette tilsvarer en vekst i pasientbehandling på om lag 2,1 pst., som er en fortsatt høy vekst. Regjeringen foreslår investeringslån på til sammen 363 mill. kroner i 2017 til fire nye store byggeprosjekter: Nytt sykehus i Stavanger, oppgradering av sentralblokka ved Haukeland universitetssjukehus, nytt psykiatribygg ved Sørlandet sykehus og oppgradering av sykehuset i Helse Førde. Videre foreslår Regjeringen et investeringstilskudd til preforprosjektfase for etablering av protonbehandling.

Regjeringen legger til rette for bedre kvalitet og økt kapasitet i omsorgstjenestene. Det legges til rette for å gi tilsagn om investeringstilskudd til 1 800 heldøgns omsorgsplasser i 2017. Budsjettforslaget innebærer en tilsagnsramme på nær 3 mrd. kroner fordelt over fem år. Regjeringen foreslår å endre dagens investeringstilskudd slik at det fra og med 2021 utelukkende gis tilskudd til prosjekter som gir netto tilvekst av plasser, med en gradvis innfasing fra 2017 til og med 2020. Budsjettforslaget legger videre til rette for tilskudd til 750 nye dagaktivitetsplasser for hjemmeboende personer med demens i 2017. For å heve kompetansen i sektoren foreslås det å øke bevilgningen til grunn-, videre- og etterutdanning av ansatte i omsorgstjenestene med 40 mill. kroner i 2017.

Regjeringen vil øke innsatsen innenfor psykisk helse og rusfeltet. Psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling styrkes gjennom den foreslåtte aktivitetsveksten i sykehusene. Til opptrappingsplanen for rusfeltet foreslår Regjeringen 345 mill. kroner i 2017, hvorav 300 mill. kroner gjennom vekst i kommunenes frie inntekter og 45 mill. kroner gjennom tiltak på ulike departementers budsjettområder.

Regjeringen legger sammen med budsjettforslaget fram en opptrappingsplan for habilitering og rehabilitering på 200 mill. kroner i 2017, hvorav 100 mill. kroner foreslås som vekst i kommunenes frie inntekter.

2.4.9 Barne- og likestillingsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2016

Forslag 2017

Endring i pst.

Programområde 11 Barn og likestilling

11.00 Administrasjon

175,3

162,2

-7,5

11.05 Integrering og mangfold¹

11 659,5

0,0

-100,0

11.10 Familie og oppvekst

17 838,6

17 929,8

0,5

11.20 Barnevernet

10 728,9

9 641,0

-10,1

11.30 Forbrukerpolitikk

216,1

223,2

3,3

11.40 Likestilling og ikke-diskriminering

344,9

355,5

3,1

Sum Barn og likestilling

40 963,4

28 311,7

-30,9

Programområde 28 Foreldrepenger, folketrygden

28.50 Stønad ved fødsel og adopsjon

20 338,0

20 829,0

2,4

Sum Foreldrepenger, folketrygden

20 338,0

20 829,0

2,4

Sum Barne- og likestillingsdepartementet

61 301,4

49 140,7

-19,8

¹ Ansvaret for integreringspolitikken ble overført til Justis- og beredskapsdepartementet i april 2016

Hovedprioriteringene i budsjettforslaget for Barne- og likestillingsdepartementet:

arbeid mot vold i nære relasjoner

ivaretakelse av barn utsatt for vold og overgrep

kvalitet og kompetanse i barnevernet

Regjeringen vil øke innsatsen for å forebygge og bekjempe vold i nære relasjoner. I tillegg vil Regjeringen styrke ivaretakelsen av barn utsatt for vold og overgrep. Høsten 2016 legger Regjeringen derfor fram en opptrappingsplan mot vold og overgrep i en egen proposisjon. I 2017 foreslår Regjeringen en tverrdepartemental satsing på 176 mill. kroner til opptrappingsplanen, hvorav 20 mill. kroner på Barne- og likestillingsdepartementets budsjett. Midlene skal blant annet brukes til å styrke kompetansen om vold i familievernet, foreldrestøttende tiltak i kommunene og tilskudd til Stine Sofie Senteret for voldsutsatte barn.

Satsingen på andre departementers budsjetter knyttet til opptrappingsplanen omfatter blant annet bedre behandlingstilbud til voldsutsatte og unge overgripere og økt kompetanse i tjenester på voldsområdet. Det foreslås midler til dialoggrupper i mottak, statens barnehus og offeromsorg. Innsatsen mot mobbing økes, og i tillegg er det lagt til rette for en styrking av skolehelsetjenesten og helsestasjonene gjennom veksten i kommunesektorens frie inntekter. Regjeringen vil trappe opp innsatsen mot vold og overgrep ytterligere i planperioden.

Regjeringen fortsetter arbeidet for et bedre barnevern og tar sikte på å legge fram en kvalitets- og strukturreform for barnevernet for Stortinget i 2017. Det foreslås 20 mill. kroner til å øke kvaliteten og kompetansen i kommunene. Det er viktig å heve kvaliteten i kommunenes styring av barnevernet, barneverntjenestenes undersøkelses- og hjelpetiltaksarbeid og barnevernets samarbeid med andre tjenester. Det forventes fortsatt aktivitetsvekst i det statlige barnevernet i 2017. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til det statlige barnevernet med 60 mill. kroner til kjøp av private barneverntjenester for å håndtere veksten.

2.4.10 Nærings- og fiskeridepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2016

Forslag 2017

Endring i pst.

Programområde 17 Nærings- og fiskeriformål

17.10 Forvaltning og rammebetingelser

4 760,1

5 080,2

6,7

17.20 Forskning og innovasjon

7 448,1

8 467,2

13,7

17.30 Markedsadgang og eksport

106,0

115,8

9,3

17.40 Statlig eierskap

44,2

202,4

357,8

Sum før lånetransaksjoner

12 358,3

13 865,6

12,2

Lånetransaksjoner

58 077,5

54 359,0

-6,4

Sum Nærings- og fiskeriformål

70 435,8

68 224,6

-3,1

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

33.40 Arbeidsliv

85,0

80,0

-5,9

Sum Arbeidsliv, folketrygden

85,0

80,0

-5,9

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

70 520,8

68 304,6

-3,1

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Nærings- og fiskeridepartementet:

næringsrettet forskning og innovasjon

fasiliteter til uttesting av produkter og ny teknologi

ny registerplattform for Brønnøysundregistrene

bygging og vedlikehold av forskningsfartøyer

Regjeringen prioriterer brede, landsdekkende ordninger innen næringsrettet forskning og innovasjon for å bidra til omstilling i norsk næringsliv. Rammen for Innovasjon Norges landsdekkende innovasjonslåneordning foreslås økt med 300 mill. kroner. Denne ordningen når mange bedrifter og virker raskt. Bevilgningene til Brukerstyrt innovasjonsarena (BIA) og FORNY2020 i Norges Forskningsråd, som ble økt betydelig i statsbudsjettet for 2016, foreslås videreført i 2017. Samtidig er midler til tematiske ordninger, regional forskning og internasjonalt forskningssamarbeid foreslått redusert.

Det foreslås 30 mill. kroner til forskning på bioøkonomi. Dette er en oppfølging av Regjeringens bioøkonomistrategi og skal stimulere til økt verdiskaping og en mer effektiv og lønnsom utnyttelse av fornybare biologiske ressurser. Det foreslås også 25 mill. kroner til kunnskapsoverføring, teknologiutvikling og FoU-samarbeid mellom havbaserte næringer.

Regjeringen vil gi næringslivet økt tilgang til felles infrastruktur for testing og demonstrasjon av ny teknologi og nye løsninger. Det foreslås å opprette en ny generell ordning for støtte til fasiliteter til testing, pilotering, simulering og visualisering.

Som et ledd i arbeidet med å digitalisere og modernisere offentlig sektor, foreslås det en oppstartsbevilgning til ny registerplattform for Brønnøysundregistrene. Prosjektet har en kostnadsramme på om lag 1 200 mill. kroner og vil komme næringslivet til gode gjennom forenklinger og besparelser.

Som en del av Regjeringens tiltak mot ledighet foreslås det 100 mill. kroner til å bygge et nytt kystgående forskningsfartøy og til å oppgradere eksisterende fartøy. Det er også foreslått om lag 1 mrd. kroner til ferdigstillelse av det nye isgående forskningsfartøyet som er under bygging.

2.4.11 Landbruks- og matdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2016

Forslag 2017

Endring i pst.

Programområde 15 Landbruk og mat

15.00 Administrasjon m.m.

149,8

167,7

11,9

15.10 Matpolitikk

1 298,0

1 465,1

12,9

15.20 Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

670,5

836,9

24,8

15.30 Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

15 343,9

15 525,2

1,2

Sum Landbruks- og matdepartementet

17 462,2

17 994,8

3,0

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Landbruks- og matdepartementet:

økt matproduksjon

oppgradering og fornyelse av infrastrukturen i skogbruket

innsats mot antibiotikaresistente bakterier

Den største delen av økningen i Regjeringens forslag er knyttet til jordbruksavtalen, samt tekniske endringer knyttet til pensjonsavsetninger og innlemming av Fondet for forskningsavgift på statsbudsjettet.

Innretningen av virkemidlene over jordbruksavtalen skal legge til rette for økt matproduksjon. Bevilgninger som følger av jordbruksavtalen utgjør en betydelig del av budsjettet. Årets avtale gir grunnlag for en inntektsvekst for jordbruket på 3,1 pst. per årsverk. Bevilgningene foreslås økt med 190,5 mill. kroner, hvorav 100 mill. kroner som følge av jordbruksoppgjøret og resten som følge av kvantumsjusteringer. Kvantumsjusteringene skyldes særlig økte anslag for produksjon av korn og kjøtt.

Regjeringen foreslår å øke tilskuddene til infrastrukturtiltak i skogbruket. Nye og oppgraderte skogsveier og tømmerkaier vil bidra til bedre lønnsomhet i skogbruket. Flere av de planlagte infrastrukturtiltakene vil bidra til aktivitet og sysselsetting på Vestlandet.

Regjeringen legger også opp til økt innsats mot utvikling av antibiotikaresistente bakterier, økt forskning på bioøkonomiområdet og tiltak mot Chronic Wasting Disease (CWD) hos hjortedyr.

Regjeringen vil prioritere brede virkemidler framfor næringsspesifikke programmer. Dette bidrar til at de beste prosjektene mottar støtte og til lavere administrasjonskostnader. Det fremmes derfor forslag om å avvikle bevilgningen til trebasert innovasjonsprogram. Skog- og tresektoren har anledning til å søke om midler under de brede ordningene som Innovasjon Norge har. Regjeringen legger etter planen fram en melding om skog- og trenæringen høsten 2016, som vil omtale skogpolitiske prioriteringer fremover.

2.4.12 Samferdselsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2016

Forslag 2017

Endring i pst.

Programområde 21 Innenlands transport

21.10 Administrasjon m.m.

562,8

572,4

1,7

21.20 Luftfartsformål

1 097,4

1 137,2

3,6

21.30 Vegformål

30 727,1

33 619,6

9,4

21.40 Særskilte transporttiltak

2 365,7

2 602,5

10,0

21.50 Jernbaneformål

21 530,4

25 615,6

19,0

21.60 Kystforvaltning

2 693,5

2 626,8

-2,5

Sum før lånetransaksjoner

58 976,9

66 174,1

12,2

Lånetransaksjoner

30 000,1

0,0

-100,0

Sum Innenlands transport

88 977,0

66 174,1

-25,6

Programområde 22 Post og telekommunikasjoner

22.10 Post og telekommunikasjoner

786,8

656,0

-16,6

Sum Post og telekommunikasjoner

786,8

656,0

-16,6

Sum Samferdselsdepartementet

89 763,7

66 830,1

-25,5

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Samferdselsdepartementet:

Nasjonal transportplan

opptrapping av tilskuddet til Nye Veier

nytt tilskudd for å redusere bompengetakstene utenfor byområdene

gjennomføring av jernbanereformen

ny forsøksordning for overføring av gods fra veg til sjø

Regjeringen foreslår å bevilge 66,8 mrd. kroner under Samferdselsdepartementet. Utenom lånetransaksjoner er det en økning på om lag 7,1 mrd. kroner eller 11,8 pst. sammenlignet med Saldert budsjett 2016. Dette inkluderer merverdiavgift på kjøp av tjenester fra infrastrukturforetaket på jernbanen på 4,2 mrd. kroner samt tekniske endringer knyttet til pensjonsavsetninger. Videre gjelder 400 mill. kroner engangstiltak for dekkelegging av veg og utbygging av gang- og sykkelveger, som et særskilt tiltak mot ledighet rettet mot Sør- og Vestlandet. Budsjettforslaget innebærer at vedlikeholdsetterslepet for veg reduseres også i 2017.

Nasjonal transportplan 2014–2023 (NTP) overoppfylles. Med Regjeringens budsjettforslag øker bevilgningene til NTP-formål med om lag 1,1 mrd. kroner målt i 2017-priser sammenlignet med 2016. Budsjettforslaget innebærer en overoppfylling av de økonomiske planrammene i første fireårsperiode i NTP på 4,5 pst. Regjeringen foreslår å øke tilskuddet tilutbyggingsselskapetNye Veier til 3,1 mrd. kroner, i tråd med ambisjonen om lineær opptrapping til 5 mrd. kroner i årlig tilskudd til selskapet i 2018. Dette legger til rette for betydelig aktivitet i vegselskapet i 2017. I tillegg legger Regjeringen opp til oppstart av to nye store riksvegprosjekter i 2017 i regi av Statens vegvesen, E39 Rogfast og E16 Bjørum-Skaret.

Regjeringen foreslår et årlig tilskudd på 500 mill. kroner for å redusere bompengetakstene utenfor byene. Tilskuddsordningen vil redusere bompengebelastningen for bilister og næringsliv Transportkostnadene for de som kjører mye på dagens bompengefinansierte veger reduseres og nytten av veginvesteringene vil øke som følge av lavere trafikkavvising.

Aktivitetsnivået for jernbaneinvesteringer er meget høyt i NTP-perioden. Med Regjeringens budsjettforslag legges det til rette for gjennomføring av jernbanereformen. Regjeringen foreslår til sammen 400 mill. kroner til forsikring og driftskreditt til infrastrukturforetaket på jernbane samt omstillingsmidler for å opprette den nye organisasjonsstrukturen.

Under Kystverket foreslås det å opprette en treårig forsøksordning med tilskudd til overføring av gods fra veg til sjø. Innen sjøtransport for øvrig prioriteres vedlikehold og fornyelse.

Regjeringen foreslår en ny investeringsramme på 3 mrd. kr til rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene. Innenfor foreslått rammetilskudd til fylkene på Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett, er det lagt til grunn 200 mill. kroner ekstra til fylkesveger.

2.4.13 Klima- og miljødepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2016

Forslag 2017

Endring i pst.

Programområde 12 Klima og miljø

12.10 Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1 167,1

1 278,7

9,6

12.20 Klima, naturmangfold og forurensning

3 746,5

4 176,4

11,5

12.30 Kulturminner og kulturmiljø

708,4

692,3

-2,3

12.60 Nord- og polarområdene

335,3

403,3

20,3

12.70 Internasjonalt klimaarbeid

2 971,5

3 071,5

3,4

Sum før lånetransaksjoner

8 928,8

9 622,3

7,8

Lånetransaksjoner

0,0

0,0

0

Sum Klima og miljø

8 928,8

9 622,3

7,8

Sum Klima- og miljødepartementet

8 928,8

9 622,3

7,8

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Klima- og miljødepartementet:

forskning på omstilling til lavutslippssamfunnet og marine økosystemer

internasjonale klimatiltak

opprydding i forurenset sjøbunn

nytt forskningsbygg i Ny-Ålesund på Svalbard

redusert bevilgning til drift i Miljødirektoratet

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til forskning på omstilling til lavutslippssamfunnet. Forskningen skal utformes for å kunne bidra til oppnåelse av den norske klimaforpliktelsen for 2030 og skal spesielt rettes inn mot transportsektoren. Det foreslås også økte midler til forskning på marine økosystemer og rent hav, herunder gjennomføring av pilotprosjekter for god miljøtilstand.

Arbeidet med internasjonale klimatiltak foreslås videreført på et høyt nivå. I tråd med Stortingets føringer for klima- og skogsatsingen er det inngått avtaler som vektlegger betaling for verifiserte utslippsreduksjoner. I 2017 legges det opp til at Norge betaler for om lag 40 mill. tonn CO₂ i utslippsreduksjoner, hovedsakelig i Brasil, Colombia og Guyana.

Oppryddingsprosjektene i Sandefjord havn og i Puddefjorden videreføres, og Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til det pågående arbeidet.

Regjeringen ønsker å styrke Ny-Ålesund som forskningsstasjon og foreslår å bevilge midler til et nytt bygg med felles forskningsinfrastruktur. Forslaget bygger opp under Regjeringens mål om mer forskningssamarbeid om naturvitenskapelig arktisk forskning.

Som et ledd i arbeidet for å nå Regjeringens mål om å effektivisere statlig forvaltning, legges det opp til å redusere bemanningen i Miljødirektoratet. Nedbemanningen skal gjennomføres dels ved å effektivisere oppgaveutførelsen og dels ved å avvikle eller endre utførelsen av enkelte oppgaver, særlig innen naturforvaltning.

2.4.14 Finansdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2016

Forslag 2017

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.30 Regjering

344,5

404,6

17,4

00.40 Stortinget og underliggende institusjoner

2 302,0

2 270,7

-1,4

Sum Konstitusjonelle institusjoner

2 646,5

2 675,3

1,1

Programområde 23 Finansadministrasjon

23.10 Finansadministrasjon

1 120,9

1 214,3

8,3

23.20 Skatte- og avgiftsadministrasjon

7 153,9

8 017,6

12,1

23.30 Offisiell statistikk

741,9

851,9

14,8

23.40 Andre formål

27 729,7

28 880,0

4,1

Sum Finansadministrasjon

36 746,4

38 963,8

6,0

Programområde 24 Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

24.10 Statsgjeld, renter og avdrag mv.

10 740,8

11 661,9

8,6

24.20 Statlige fordringer, avsetninger mv.

20,0

20,0

0,0

Sum før lånetransaksjoner

10 760,8

11 681,9

8,6

Lånetransaksjoner

0,0

63 326,8

-

Sum Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

10 760,8

75 008,7

597,1

Sum Finansdepartementet

50 153,7

116 647,8

132,6

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Finansdepartementet er:

modernisering og effektivisering av Skatteetaten

styrket grensekontroll og utvikling av bedre systemstøtte for denne

fornying av Kommune-Stat-Rapportering (KOSTRA)

Budsjettforslaget legger til rette for fortsatt modernisering og effektivisering av Skatteetaten. I 2016 ble særavgiftsforvaltningen overført fra Tolletaten til Skatteetaten. Samlingen av skatte- og avgiftsforvaltningen styrker arbeidet mot arbeidslivskriminalitet og svart økonomi, gjør det enklere for næringslivet og vil gi innsparinger.

Skatteetaten vil fortsette arbeidet med tre store IKT-systemer – Modernisering av Folkeregisteret, ny systemløsning for avgiftsforvaltningen og modernisering av systemene for forskuddsutskriving og skatteberegning. Felles for systemene er at de vil gjøre det enklere for forvaltning, næringsliv og borgerne, de vil være sikrere og de vil være mer effektive.

Styrkingen av grensekontrollen som ble igangsatt i 2016, videreføres i 2017 med helårsvirkning og fortsatt høyt investeringsnivå. Tolletaten skal også utvikle bedre systemstøtte for kontrollen, blant annet for at etterretningsinformasjon skal kunne analyseres, systematiseres og brukes mer treffsikkert.

KOSTRA er et nasjonalt informasjonssystem som både gir styringsinformasjon og er datakilde for offisiell statistikk om kommunal og fylkeskommunal virksomhet. Statistisk sentralbyrå er i gang med påkrevd fornying og modernisering av systemet. Tyngden av utviklingsarbeidet vil pågå i 2017 og avsluttes i 2018.

2.4.15 Forsvarsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2016

Forslag 2017

Endring i pst.

Programområde 04 Militært forsvar

04.10 Militært forsvar mv.

48 892,3

50 948,2

4,2

Sum Forsvarsdepartementet

48 892,3

50 948,2

4,2

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Forsvarsdepartementet:

oppfølging av ny langtidsplan for forsvarssektoren, med vektlegging av økt tilgjengelighet og utholdenhet

anskaffelse av nye kampfly med baseløsning

Regjeringen følger opp den nye langtidsplanen for forsvarssektoren med å foreslå en bevilgningsøkning på 1,1 mrd. kroner i 2017. I tråd med innretningen i Prop. 151 S (2015–2016) prioriterer Regjeringen tiltak for økt tilgjengelighet og utholdenhet, herunder å øke vedlikeholdet av Forsvarets materiell, samt anskaffe nødvendige reservedeler og beredskapsbeholdninger. Budsjettforslaget innebærer også økt aktivitet i Hæren og Sjøforsvaret. Regjeringens forslag viderefører prioriteringene i 2016 til overvåkning, tilstedeværelse og suverenitetshevdelse i nordområdene. I kombinasjon med en rekke strukturelle tiltak legger dermed budsjettforslaget grunnlaget for en langsiktig og bærekraftig utvikling av forsvarsstrukturen med reell balanse mellom oppgaver, struktur og økonomi.

Hæren vil få styrket beredskap og økt operativ evne gjennom en forventet bedring av kvaliteten og tilgjengeligheten på lagret materiell og forsyninger samt økt treningsnivå. 2017 vil markere oppstarten av etablering av et jegerkompani ved GSV.

Bevilgningene til Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) økes ytterligere i 2017, og Regjeringen vil videreføre Norges bidrag til innsats i kampen mot ISIL i Irak og Jordan. Videre vil Forsvaret bidra med styrker til et framskutt nærvær med multinasjonale styrker i Litauen.

Utover bevilgningsøkningene foreslår Regjeringen, i tråd med den fremlagte langtidsplanen for 2017–2020, en rekke kostnadsreduserende tiltak for å omdisponere midler til høyere prioritert virksomhet i forsvarssektoren.

Stortinget har gitt bestillingsfullmakt for 28 F-35 kampfly, som leveres i perioden 2015–2020. I budsjettforslaget legges det opp til å bestille ytterligere tolv fly med planlagt levering i 2021 og 2022. Videre foreslås det midler til bygge- og anleggsvirksomhet for den nye kampflybasen på Ørland. Samlet foreslår Regjeringen å bevilge 8,8 mrd. kroner til kampflyanskaffelsen med baseløsning i 2017.

2.4.16 Olje- og energidepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2016

Forslag 2017

Endring i pst.

Programområde 18 Olje- og energiformål

18.00 Administrasjon

240,6

268,6

11,6

18.10 Petroleumssektoren

29 800,7

26 331,3

-11,6

18.20 Energi- og vannressurssektoren

2 586,9

3 336,6

29,0

18.30 Forskning og næringsutvikling

932,5

957,7

2,7

18.40 CO₂-håndtering

2 240,7

1 313,8

-41,4

Sum før lånetransaksjoner

35 801,2

32 208,0

-10,0

Lånetransaksjoner

14 250,0

6 432,0

-54,9

Sum Olje- og energidepartementet

50 051,2

38 640,0

-22,8

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Olje- og energidepartementet:

energiomlegging og utvikling av energi- og klimateknologi

tiltak for å fremme CO₂-håndtering

energi- og petroleumsforskning

flom- og skredforebygging

Regjeringen foreslår å øke støtten til Enovas arbeid med energiomlegging og utvikling av energi- og klimateknologi. Enova vil disponere om lag 2,3 mrd. kroner i 2017, medregnet inntekter fra påslaget på nettariffen og opptjente renter. I 2017 vil Enova blant annet støtte prosjekter som gir reduserte klimagassutslipp, særlig innen transportsektoren hvor det er behov for omstilling. Enova skal være en pådriver for innovative energi- og klimatiltak både til lands og til vanns.

Utvikling og bruk av ny teknologi spiller en viktig rolle for reduksjon av klimagassutslipp. Regjeringen foreslår å etablere et nytt investeringsselskap som skal bidra til reduserte klimagassutslipp. Investeringsselskapet skal i hovedsak investere i ny teknologi i overgangen fra teknologiutvikling til kommersialisering og skal prioritere lav- og nullutslippsløsninger.

For å fremme CO₂-håndtering foreslår Regjeringen å bevilge 360 mill. kroner til videre studier av mulige fullskalaanlegg for CO₂-håndtering i Norge. I tillegg vil Regjeringen inngå en ny treårsavtale ved teknologisenteret for CO₂-fangst på Mongstad og videreføre CLIMIT-programmet.

Støtte til energi- og petroleumsforskning skal bidra til langsiktig verdiskaping og effektiv og bærekraftig utnyttelse av norske naturressurser. Regjeringen foreslår å bevilge 155 mill. kroner til det petroleumsrettede forsknings- og utviklingsprogrammet DEMO 2000, hvorav 100 mill. kroner er en del av Regjeringens tiltakspakke for å stimulere til økt aktivitet og sysselsetting. Videre foreslår Regjeringen å øke støtten til energiforskningsprogrammet ENERGIX.

Regjeringen foreslår å bevilge om lag 350 mill. kroner til flom- og skredforebygging, hvorav 100 mill. kroner er en del av Regjeringens tiltakspakke for å stimulere til økt aktivitet og sysselsetting.

2.4.17 Ymse utgifter og inntekter

Det foreslås bevilget 4 950 mill. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. Bevilgningen står som motpost til tilleggsbevilgninger knyttet til blant annet forhandlinger hvor staten er part, herunder til lønnsoppgjøret for statsansatte og takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, og til uforutsette utgifter.

På kapittel 5309 Tilfeldige inntekter foreslås det bevilget 150 mill. kroner. Dette gjelder enkelte mindre, uforutsette inntekter som ikke inngår på andre inntektskapitler i statsbudsjettet.

2.5 Folketrygdens utgifter og inntekter

Regjeringens samlede forslag til utgifter under alle folketrygdens programområder for 2017 er på 460,3 mrd. kroner. Det er en økning på 20,8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2016, hvorav 7,5 mrd. kroner er effekten av anslått økning i folketrygdens gjennomsnittlige grunnbeløp (G) fra 2016 til 2017 på 2,7 pst. Budsjettallene fordelt på programkategorier framgår av hovedtabellene under de ulike departementene tidligere i dette kapitlet.

Folketrygdens utgifter

Mill. kroner

Programområde

Saldert budsjett 2016

Anslag på regnskap 2016

Forslag 2017

Endring Saldert budsjett 2016 til forslag 2017 i pst.

28

Foreldrepenger

20 338,0

20 170,0

20 829,0

2,4

29

Sosiale formål

373 002,4

372 123,7

390 623,6

4,7

sykepenger

40 769,7

39 699,7

41 143,7

0,9

arbeidsavklaringspenger

34 944,8

34 880,0

35 220,0

0,8

uføretrygd

78 975,0

80 258,0

83 953,0

6,3

alderspensjon

202 567,0

202 026,0

214 885,0

6,1

annet¹

15 745,9

15 260,0

15 422,0

-2,1

30

Helsetjenester ²

30 007,0

30 210,0

31 502,2

5,0

33

Arbeidsliv

16 209,0

16 430,0

17 355,0

7,1

Sum

439 556,4

438 933,7

460 309,8

4,7

¹ Annet inkluderer stønad til enslig mor og far, grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv., etterlatte og stønad ved gravferd.

² Finansieringsansvaret for flere kreftlegemidler og legemidler mot pulmonal arteriell hypertensjon, tilsvarende 0,8 mrd. kroner, overføres til helseforetakene fra og med 2017 og inngår ikke lenger i folketrygdens utgifter.

Kilde: Finansdepartementet

Programområde 28 Foreldrepenger

Stønadsordningene under dette programområdet skal kompensere for inntektsbortfall i forbindelse med fødsel og adopsjon og sikre økonomisk støtte til foreldre som ikke har opptjent rett til foreldrepenger. Programområdet omfatter foreldrepenger til yrkesaktive, engangsstønad ved fødsel og adopsjon og feriepenger av foreldrepenger mv. Barne- og likestillingsdepartementet har ansvaret for programområdet.

Utgiftsanslaget for 2017 bygger på at antallet barn i aldersgruppen som kan gi rett til foreldrepenger antas å øke noe. Det antas også at opptjeningsgrunnlaget for foreldre som mottar foreldrepenger øker noe mer enn lønnsveksten.

Programområde 29 Sosiale formål

Programområdet omfatter ordninger som skal kompensere for inntektsbortfall ved sykdom og uførhet (sykepenger, arbeidsavklaringspenger og uføretrygd), pensjoner (alderspensjon og etterlattepensjon), stønader til enslige forsørgere, stønader og hjelpemidler til personer med nedsatt funksjonsevne og enkelte andre formål. Arbeids- og sosialdepartementet har ansvar for programområdet. Av en samlet økning på 17,6 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2016 til foreslått bevilgning 2017 kommer over 12,3 mrd. kroner på alderspensjonskapitlet. Økningen skyldes både at det blir flere alderspensjonister og effekten av anslått økning i gjennomsnittlig G, jf. omtale nedenfor. Nedenfor gjennomgås utviklingen fra 2016 til 2017 på de største utgiftsområdene.

Sykepenger

Til grunn for Saldert budsjett 2016 lå en forutsetning om nullvekst i det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt fra 2015 til 2016. På bakgrunn av utviklingen hittil i år forventes nå en reduksjon i det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt på 2 pst. fra 2015 til 2016. Videre anslås nå sysselsettingen å øke med 0,2 pst. og sykepengegrunnlaget (lønnsnivået for sykmeldte) med 2,4 pst. i 2016. Dette er en nedjustering fra anslagene som lå til grunn for Saldert budsjett 2016.

Fra 2016 til 2017 legges det til grunn nullvekst i det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt. Utgiftsveksten fra anslag på regnskap 2016 til foreslått bevilgning 2017 skyldes derfor i hovedsak forventet lønns- og sysselsettingsvekst. Forslag om utvidelser i pleiepengeordningen bidrar til å øke utgiftene i 2017 med 140 mill. kroner.

Arbeidsavklaringspenger

Basert på utviklingen hittil i år forventes det en reduksjon i antall mottakere av arbeidsavklaringspenger både i 2016 og 2017, til anslagsvis 145 000 mottakere i gjennomsnitt i 2017, mot om lag 151 000 i gjennomsnitt i 2015. En viktig forklaring på reduksjonen er at mange mottakere har nådd grensen for maksimal varighet for mottak av arbeidsavklaringspenger. Mange av disse vil gå over til uføretrygd. Reduksjonen i antall mottakere i 2017 bidrar isolert sett til å redusere utgiftsanslaget med 0,5 mrd. kroner, mens effekten av økt gjennomsnittlig G fra 2016 til 2017 bidrar til å øke utgiftene med anslagsvis 0,9 mrd. kroner i 2017.

Uføretrygd

Ved utgangen av første halvår 2016 var det registrert 317 700 mottakere av uføretrygd. Utviklingen i antall mottakere er blant annet preget av høy tilgang fra arbeidsavklaringspenger. Gjennomsnittlig antall mottakere forventes å øke med om lag 6 000 i 2016 og nærmere 5 000 i 2017, som er en vesentlig høyere vekst enn perioden 2013–2015. Knappe 1,2 mrd. av utgiftsveksten fra anslag på regnskap 2016 til foreslått bevilgning 2017 skyldes veksten i antall mottakere i 2017. Effekten av økt gjennomsnittlig G fra 2016 til 2017 bidrar til å øke utgiftene med anslagsvis 2,2 mrd. kroner i 2017. Økt grunnpensjon til gifte og samboende tidligere uførepensjonister bidrar til å øke utgiftene i 2017 med vel 300 mill. kroner.

Alderspensjon

Utgiftene til alderspensjon øker i hovedsak fordi det blir flere alderspensjonister. Sammenlignet med saldert budsjett for 2016 anslås det at gjennomsnittlig antall alderspensjonister vil øke med nær 27 000 personer i 2017, til om lag 909 000 pensjonister. Økningen i antall pensjonister i 2017 utgjør 6,5 mrd. kroner av utgiftsveksten. Effekten av økt gjennomsnittlig G fra 2016 til 2017 bidrar til å øke utgiftene med anslagsvis 4,2 mrd. kroner. Økning av grunnpensjonen til gifte og samboende pensjonister og økt minstepensjon for enslige alderspensjonister fra 1. september 2016 bidrar til å øke utgiftene til alderspensjon i 2017 med anslagsvis 1,6 mrd. kroner.

Etter at fleksibelt uttak av alderspensjon ble innført i 2011, steg antall alderspensjonister under 67 år raskt. Denne veksten har vært avtakende og antas å bli noe svakere også framover. Selv om mange tar ut alderspensjon, har yrkesaktiviteten i aldersgruppen over 60 år økt i perioden 2010–2016, og mange kombinerer arbeid og uttak av alderspensjon. Over tid påvirkes utgiftene til alderspensjon i liten grad av fleksibelt uttak, siden tidlig uttak gir en lavere årlig pensjon for den enkelte.

Programområde 30 Stønad ved helsetjenester

Programområdet omfatter folketrygdens bidrag til finansiering av helsetjenester, herunder lege- og psykologhjelp, fysioterapi samt legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept. Helse- og omsorgsdepartementet har ansvar for programområdet.

Refusjon av legemidler på blå resept er den største utgiften på stønadsbudsjettet for helsetjenester, med et utgiftsanslag på om lag 10 mrd. kroner for 2017. Den reelle utgiftsveksten knyttet til legemidler er om lag 0,8 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2016. Utgiftsøkningen skyldes både volumvekst og prisvekst knyttet til kostbare, nye legemidler.

I 2015 ble det utstedt om lag 1,1 millioner frikort under ordningen med utgiftstak for egenandeler til legehjelp, psykologhjelp, legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept og pasientreiser mv. (egenandelstak 1). Anslaget for utgifter til egenandelstak 1 øker med om lag 530 mill. kroner fra 2016, til 5 mrd. kroner i 2017.

Det legges til grunn at egenandelene som omfattes av egenandelstak 1 og 2 i sum justeres i tråd med forventet prisvekst, svarende til om lag 90 mill. kroner på årsbasis. Økte egenandeler per 1. juli 2016 for lege-, psykolog- og fysioterapitjenester, poliklinikk, lab/røntgen mv. innebærer en helårsvirkning i 2017 på om lag 70 mill. kroner. Resterende prisjustering på om lag 20 mill. kroner foreslås gjennomført ved å øke tak 1 fra 2 185 kroner til 2 205 kroner.

Programområde 33 Arbeidsliv

Programområdet omfatter dagpenger ved arbeidsledighet, statsgaranti for lønnskrav ved konkurs og stønad ved arbeidsledighet for fiskere og fangstmenn. Arbeids- og sosialdepartementet har ansvar for programområdet, med unntak av ett kapittel, som ligger under Nærings- og fiskeridepartementets ansvarsområde. Dagpenger ved arbeidsledighet utgjør den vesentligste utgiftsposten under dette programområdet.

Det var i gjennomsnitt 67 150 dagpengemottakere i 2015. I første halvår 2016 var det om lag 78 500 dagpengemottakere. Økningen har sammenheng med et økt antall registrerte ledige og en økt andel ledige med rett til dagpenger.

Bevilgningen i Saldert budsjett 2016 er om lag 15,3 mrd. kroner, mens anslag på regnskap er snaut 15,5 mrd. kroner. For 2017 foreslås en dagpengebevilgning på 16 300 mill. kroner. Den anslåtte utgiftsøkningen fra 2016 til 2017 skyldes blant annet noe flere dagpengemottakere og økt gjennomsnittlig utbetaling som følge av lønnsvekst i 2016. Økningen må også ses i sammenheng med at regelverket for dagpenger under permittering er endret i 2016 og at det er iverksatt en rekke endringer i dagpengeregelverket som gjør det lettere å kombinere dagpenger med utdanning. Utgiftsøkningen under dette programområdet skyldes også en betydelig økning i utbetalinger til lønnsgaranti ved konkurs.

2.5.1 Folketrygdens finansieringsbehov

Folketrygdens utgifter inngår i budsjettet på linje med andre utgifter, men er på inntektssiden formelt knyttet til de store avgiftsordningene (arbeidsgiveravgift og trygdeavgift) og enkelte gebyrer og refusjoner mv., jf. folketrygdloven 28. februar 1997 nr. 19, del VIII, Finansielle bestemmelser.

Folketrygdens inntekter i 2017 anslås til 318,9 mrd. kroner, med følgende hovedelementer: Trygdeavgift på 139,5 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 71), arbeidsgiveravgift på 177,1 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 72), samt enkelte mindre inntekter på til sammen 2,3 mrd. kroner (vederlag, gebyrer, ulike refusjoner, dividende mv., jf. kapitlene 5701, 5704 og 5705). Utgiftene utgjør til sammen 460,3 mrd. kroner.

Differansen mellom folketrygdens utgifter og inntekter innebærer et beregnet finansieringsbehov for folketrygden i 2017 på 141,5 mrd. kroner. En del av dekningen av folketrygdens utgifter skal skje gjennom tilskudd fra staten, dvs. uten henvisning til de store avgiftsordningene eller andre spesifiserte inntekter, jf. folketrygdloven § 23-10 tredje ledd. Utgiftene som dekkes ved direkte overføringer fra staten er anslått til 18,4 mrd. kroner for 2017, jf. romertallsvedtak II, Folketrygden.

2.6 Forslag til vedtak

De forslag til vedtak som legges fram i denne proposisjonen, er i de fleste tilfeller nærmere omtalt i Prop. 1 S for de enkelte departementene.

Enkelte bevilgningsforslag blir bare omtalt i denne proposisjonen. Det gjelder blant annet bevilgningene til kap. 2309 Tilfeldige utgifter og kap. 5309 Tilfeldige inntekter, som omtales i avsnitt 2.4.17. Renter og avskrivninger fra statens forretningsdrift under kapitlene 5491 og 5603 omtales i avsnitt 3.2. Overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland, som er bevilget på kapitlene 2800 og 5800 i statsbudsjettet, omtales i avsnitt 3.4.

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov dekkes gjennom lån bevilget på kap. 5999, jf. avsnitt 3.5.

3 Gruppering av budsjettets inntekter og utgifter etter art

3.1 Budsjettets samlede inntekter og utgifter

Dette kapittelet gir en oversikt over statsbudsjettets inntekter og utgifter, gruppert etter art, jf. boks 3.1. Regjeringens hovedprioriteringer i statsbudsjettet for 2017 er nærmere beskrevet i kapittel 1, mens kapittel 2 gir en oversikt over utgiftene under de ulike departementene. Prop. 1 S for de enkelte departementene gir mer utfyllende og detaljerte framstillinger av Regjeringens budsjettforslag.

Boks 3.1 Statsbudsjettets inndeling

Statsbudsjettet blir inndelt i kapitler som igjen er inndelt i poster, jf. § 4 i bevilgningsreglementet. Stortingets bevilgningsvedtak gjelder beløpet under den enkelte post. Kapitlene nummereres fortløpende i nummerserier for de ulike departementene. Nummereringen av postene følger et fast mønster hvor postnummeret angir hva slags type inntekt eller utgift det er tale om. Bevilgningsreglementet krever at inntektene og utgiftene skal inndeles i fire avdelinger. Dette skjer ved å inndele postnummerseriene i følgende avdelinger etter art:

Inntekter

Salg av varer og tjenester: Postene 1-29

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.: Postene 30-49

Overføringer fra andre: Postene 50-89

Tilbakebetalinger mv.: Postene 90-99

Utgifter

Statens egne driftsutgifter: Postene 1-29

Nybygg, anlegg mv.: Postene 30-49

Overføringer til andre: Postene 50-89

Utlån, statsgjeld mv.: Postene 90-99

De samlede inntektsbevilgningene på statsbudsjettet for 2017 er anslått til 1 554,7 mrd. kroner. Dette inkluderer petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Holdes disse utenom, anslås inntektene i 2017 til 1 016,1 mrd. kroner.

Tabell 3.1 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

Salg av varer og tjenester (Driftsinntekter) (postene 1-29)

118,0

85,0

-28,0

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

26,2

28,2

7,9

Overføringer fra andre (postene 50-89)

1 317,3

1 326,2

0,7

Tilbakebetalinger mv. (postene 90-99)

96,5

115,4

19,5

Sum inntekter

1 558,0

1 554,7

-0,2

Kilde: Finansdepartementet

Forslaget til utgiftsbevilgninger på statsbudsjettet for 2017 utgjør samlet sett 1 611,5 mrd. kroner, medregnet petroleumsvirksomhet, overføring til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner. Sammenlignet med Saldert budsjett 2016 reduseres de samlede utgiftene med 1,0 mrd. kroner. Holdes petroleumsvirksomheten, overføringen til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner utenom, foreslås det utgifter på 1 275,6 mrd. kroner. Dette er en økning fra Saldert budsjett 2016 på 47,2 mrd. kroner.

Tabell 3.2  Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

Driftsutgifter (postene 1-29)

184,9

173,8

-6,0

Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

81,6

70,9

-13,0

Overføringer til andre (postene 50-89)

1 195,0

1 194,7

0,0

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90-99)

151,0

172,1

14,0

Sum utgifter

1 612,4

1 611,5

-0,1

Kilde: Finansdepartementet

3.2 Gruppering av budsjettets inntekter

3.2.1 Driftsinntekter (postene 1-29)

I Regjeringens budsjettforslag for 2016 utgjør driftsinntekter til sammen 85,0 mrd. kroner, jf. tabell 3.3.

Tabell 3.3 Driftsinntekter (postene 1-29)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

92,2

66,4

-28,0

Andre driftsinntekter

25,8

18,6

-28,1

Sum driftsinntekter

118,0

85,0

-28,0

Kilde: Finansdepartementet

Driftsinntekter fra statens petroleumsvirksomhet utgjør hoveddelen av de samlede driftsinntektene. Petroleumsvirksomheten omtales nærmere i avsnitt 3.4. I tillegg benyttes postene 1-29 på statsbudsjettets inntektsside for inntekter fra salg av varer og tjenester, for eksempel:

salg av materiell, publikasjoner og andre varer

utleie av materiell, bygninger og anlegg

oppdrag

gebyrer

tilfeldige inntekter

Statens forretningsdrift

Statens forretningsdrift vil i 2017 bestå av virksomheten under forvaltningsbedriftene Statsbygg, Garanti-instituttet for eksportkreditt (GIEK), Statens pensjonskasse og NVE Anlegg. Det budsjetteres med 2,5 mrd. kroner i inntekter under disse virksomhetene i 2017. Inntektsbevilgningene under statens forretningsdrift omfatter flere inntektsarter, men omtales samlet nedenfor.

Det samlede avskrivningsbeløpet for den statlige forretningsdriften føres under kap. 5491 Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift. Avskrivningene beregnes på grunnlag av bokført kapital per 31. desember året før budsjettåret. Det benyttes et lineært avskrivningssystem, der avskrivningstiden for ulike avskrivningsobjekter varierer med forventet levetid. Ved salg av eiendommer i Statsbygg avskrives også bokført verdi av eiendommene. Avskrivningene utgiftsføres under hver enkelt virksomhets driftsbudsjett. Avskrivningene beløper seg totalt til 1 353,9 mill. kroner i 2017.

Renter av statens kapital i forretningsdriften tas samlet til inntekt under kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift. Grunnlaget for renteberegningen er bedriftenes brutto investeringer fratrukket avskrivninger og bedriftenes egne avsetninger til investeringsformål. Rentesatsen for netto investeringsbidrag det enkelte år tilsvarer gjennomsnittlig rente på 5-års statsobligasjoner i 12-månedersperioden fram til 30. september året før budsjettåret. Renter av statens kapital i forretningsdriften foreslås budsjettert med 89,2 mill. kroner i 2017.

Avsetning til investeringsformål tas til inntekt under hver enkelt virksomhet som foretar slike avsetninger. Avsetningen utgjør en del av kontantoverskuddet fra driften som benyttes til å finansiere investeringer. Det aktuelle beløpet utgiftsføres på driftsbudsjettet under hver enkelt forvaltningsbedrift før driftsresultatet fastsettes, og avsetningene må derfor også føres opp på statsbudsjettets inntektsside. Samlede avsetninger til investeringsformål i 2017 er 1 068 mill. kroner.

I tabell 3.4 er inntekter på statsbudsjettet under statens forretningsdrift splittet opp. I tillegg til tallene nevnt i tabellen er det også enkelte andre inntekter under forretningsdriften. Dette gjelder tilbakeføring fra gamle ordninger under GIEK og inntekter fra salg av utstyr og eiendom på til sammen 17,9 mill. kroner.

Tabell 3.4 Renter, avskrivninger og avsetninger til investeringsformål i 2017 for statens forretningsdrift

Mill. kroner

Avskrivninger

Renter

Avsetninger til investeringsformål

Statsbygg

1 224,0

86,0

1 030,0

Statens pensjonskasse

125,4

2,9

38,1

NVE Anlegg

4,5

0,3

0,0

Sum

1 353,9

89,2

1 068,0

Kilde: Finansdepartementet

Beregning av rente for mellomværende med statskassen

Forvaltningsbedriftenes mellomværende med statskassen kan betraktes som en bruks- og kassakredittkonto for håndtering av kortsiktige likviditetssvingninger. For samtlige virksomheter under statens forretningsdrift skal det beregnes renter av mellomværende med statskassen. Renten er knyttet opp mot renten på statssertifikater etter en nærmere bestemt beregningsregel, slik at den reflekterer rentenivået i Norge.

Kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift, post 81 Renter av mellomregnskapet, budsjetteres ikke.

3.2.2 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. er på 28,2 mrd. kroner i budsjettforslaget for 2017. Det er inntektene i forbindelse med nybygg, anlegg mv. i statens petroleumsvirksomhet som utgjør størstedelen av disse inntektene.

Tabell 3.5 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

23,7

25,4

7,2

Andre inntekter ifm. nybygg, anlegg mv.

2,5

2,8

14,4

Sum inntekter ifm. nybygg, anlegg mv.

26,2

28,2

7,9

Kilde: Finansdepartementet

Inntektspostene 30-49 deles i to grupper.

Postene fra 30 til 39 inneholder inntektsbevilgninger under statens forretningsdrift, herunder avskrivninger på statens kapital i statens forretningsdrift, avsetninger til investeringsformål, overføringer fra bedriftenes egne fond og andre fond, samt andre inntekter av statens forretningsdrift i forbindelse med bygg og anlegg, jf. omtalen ovenfor. Inntektene fra statens forretningsdrift i forbindelse med nybygg og anlegg mv. utgjør 2,4 mrd. kroner. I tillegg til statens forretningsdrift er det budsjettert med enkelte husleieinntekter under Landbruks- og matdepartementet på til sammen 21,2 mill. kroner på postene 30-39.

Post 30 brukes også for avskrivninger under kap. 5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten. Det foreslås inntekter på 25,4 mrd. kroner på denne posten i 2017.

Postene fra 40 til 49 gjelder salg av fast eiendom og tilskudd og refusjoner i forbindelse med statens bygge- og anleggsarbeider fra statlige særregnskap, kommuner og andre. Samlet utgjør disse inntektene 360,2 mill. kroner i 2017. Salg av eiendom fra Forsvaret utgjør den største inntektsposten.

3.2.3 Overføringer fra andre (postene 50-89)

Inntektspostene fra 50 til 89 på statsbudsjettets inntektsside deles inn i følgende undergrupper:

Postene fra 50 til 59 nyttes til overføringer fra andre statlige regnskaper, for eksempel statlige fond.

Postene fra 60 til 69 omfatter overføringer fra kommunesektorens forvaltningsbudsjetter.

Postene fra 70 til 79 brukes til statsskatt på formue og inntekt, avgifter på omsetning, produksjon og driftsmidler, dokumenter, spill og andre fiskalavgifter.

Under postene fra 80 til 84 føres renteinntekter, mens utbytte på aksjer, bøter, erstatninger, tilbakebetaling av gitte tilskudd mv. budsjetteres på postene 85-89.

Tabell 3.6 Overføringer fra andre (postene 50–89)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

Postene 50-59

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

209,0

259,5

24,2

Øvrige overføringer fra andre statsregnskap

0,1

0,0

-62,8

Sum overføringer fra andre statsregnskap

209,1

259,5

24,1

Postene 60-69

Overføringer fra kommunesektoren

1,5

1,4

-4,1

Postene 70-79

Inntekter under postene 70-79

1 031,5

995,9

-3,5

Postene 80-89

Renter, utbytte mv.

75,2

69,3

-7,8

Sum overføringer fra andre (postene 50-89)

1 317,3

1 326,2

0,7

Kilde: Finansdepartementet

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet øker med 50,5 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2016. For postene 70-79 reduseres inntektene med 35,7 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2016 til budsjettforslaget for 2017, mens inntektene på postene 80-89 reduseres med 5,9 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2016 til budsjettforslaget for 2017.

Skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

Samlede skatter og avgifter fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 935,1 mrd. kroner i 2017. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Skatte- og avgiftsanslagene for 2017 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2016, hvor blant annet ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er skatte- og avgiftsanslagene basert på vekstforutsetningene som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2017 for blant annet sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og forslaget til kommunale og fylkeskommunale skattører.

Regjeringens forslag til budsjett innebærer nye bokførte skatte- og avgiftslettelser på 1,7 mrd. kroner i 2017. I tillegg kommer helårsvirkningen av skatte- og avgiftslettelsene i 2016 på 4,8 mrd. kroner bokført. Påløpt utgjør nye skatte- og avgiftslettelser i 2017 2,8 mrd. kroner. Skatte- og avgiftsopplegget for 2017 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2016–2017) Skatter, avgifter og toll 2017.

Utbytte

Regjeringen foreslår samlede utbytteinntekter på 23,2 mrd. kroner i 2017. Av dette gjelder 9,1 mrd. kroner utbytte fra Statoil ASA, som inngår i kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten. Regjeringens forslag innebærer en reduksjon i de samlede utbytteinntektene på 7,7 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2016.

Samlet utbytte fra selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning anslås til 12,5 mrd. kroner. Dette er en reduksjon på 0,8 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2016.

Andre store utbytter kommer fra Avinor, Kommunalbanken, Statnett og Posten.

Regjeringen har i tråd med vanlig praksis ikke laget egne anslag på utbytte fra de børsnoterte selskapene i 2017, men teknisk videreført utbetalt utbytte per aksje i 2016.

Tabell 3.7 viser saldert budsjett for utbytte fra de enkelte selskapene i 2016 og forslag i 2017.

Tabell 3.7 Utbytte fra statlig eide selskaper

Mill. kroner

Kap

Post

Selskap

Saldert budsjett 2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

5656

85

Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementet¹

13 308,0

12 465,6

-6,3

5685

85

Statoil ASA

15 382,0

9 068,0

-41,0

5622

85

Avinor AS

500,0

500,0

0,0

5616

85

Kommunalbanken AS

417,0

390,0

-6,5

5680

85

Statnett SF

240,0

366,0

52,5

5618

85

Posten Norge AS

320,0

120,0

-62,5

5692

85

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank

88,3

110,1

24,7

5625

85

Innovasjon Norge/Lavrisikoordningen

0,0

100,0

-

5631

85/86

AS Vinmonopolet

25,8

32,0

24,0

5652

85

Statskog SF

20,0

16,0

-20,0

5693

85

Folketrygdfondet

1,4

0,7

-50,0

5625

86

Innovasjon Norge/Investeringsfond for Nordvest-Russland og Øst-Europa

0,5

0,5

0,0

5611

85

NSB AS

595,0

0,0

-100,0

5623

85

Baneservice AS²

8,3

0,0

-100,0

5651

85

Selskaper under Landbruks og matdepartementet³

5,0

0,0

-100,0

Sum utbytte

30 911,3

23 168,9

-25,0

¹ Norsk Hydro ASA, Yara International ASA, Telenor ASA, Kongsberg Gruppen ASA, DNB ASA, Entra Eiendom AS, Aker Kværner Holding AS, Statkraft SF, Argentum Fondsinvesteringer AS, Mesta Konsern AS, Nammo AS, Flytoget AS, GIEK Kredittforsikring AS, Electronic Chart Centre AS og Ambita AS. Baneservice AS og Veterinærmedisinsk Oppdragssenter AS kun i Gul bok 2017.

² Inkludert under Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementet i Gul bok 2017

³ Veterinærmedisinsk Oppdragssenter AS. Inkludert under Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementet i Gul bok 2017.

Kilde: Finansdepartementet

3.2.4 Tilbakebetalinger mv., utenom petroleumsvirksomheten (postene 90-99)

Postene fra 90 til 99 på statsbudsjettets inntektsside inneholder avdrag på lån fra staten, salg av statens aksjer og obligasjoner, samt opptak av lån. Postene beskriver endringer i sammensetningen av statens formue som framkommer i statens kapitalregnskap.

Tabell 3.8 Tilbakebetalinger mv., utenom petroleumsvirksomhet (postene 90-99)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

Statsbankene

78,4

80,0

2,1

Andre tilbakebetalinger

18,2

29,0

59,5

Sum tilbakebetalinger, utenom petroleumsvirksomhet

96,5

109,0

12,9

Kilde: Finansdepartementet

Tilbakebetalingene (utenom petroleumsvirksomhet) anslås til 109,0 mrd. kroner i 2017. Dette er en økning på 12,4 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2016. Dette skyldes blant annet at det i 2017-budsjettet er budsjettert med tilbakebetalinger på 8 mrd. kroner fra avdrag på egenbeholdning av statsobligasjoner. Siden det ikke er budsjettert med disse inntektene i Saldert budsjett 2016, bidrar dette til å øke de samlede tilbakebetalingene. Videre øker tilbakebetalingene fra statsbankene med 1,6 mrd. kroner og fra boliglånsordningen i Statens pensjonskasse med 1,4 mrd. kroner. I motsatt retning trekker blant annet reduserte avdrag på utestående fordringer under Innovasjon Norge med 1,1 mrd. kroner.

Innenfor petroleumsvirksomheten foreslås det å opprette en ny utgifts- og inntektsbevilgning knyttet til verdien av aksjer som staten mottar gjennom Statoils utbytteaksjeprogram. Gjennom utbytteaksjeprogrammet avstår staten fra vel 6 mrd. kroner i kontantutbytte. Utbytteaksjene staten mottar i stedet for kontanter budsjetteres på ny inntektspost og motsvares av en utgiftsbevilgning til å tegne nyutstedte aksjer i Statoil.

3.3 Gruppering av budsjettets utgifter

3.3.1 Driftsutgifter (postene 1-29)

Driftsutgifter budsjetteres over postene 1-29. Driftsutgiftene omfatter lønn til statsansatte og kjøp av varer og tjenester til statlige virksomheter, i tillegg til statens forretningsdrift. Det blir ikke bevilget driftsutgifter og driftsinntekter for statsaksjeselskap, statsforetak og statlige virksomheter som er omgjort til stiftelser, ettersom disse ikke er inkludert i statsbudsjettet. Det bevilges heller ikke driftsutgifter på postene 1-29 for statlige nettobudsjetterte virksomheter eller helseforetak. Samtidig er det enkelte utgifter som budsjetteres over postene 1-29 som har mer karakter av overføringer enn av drift. Dette gjelder blant annet pensjoner til statsansatte mv.

I forslaget til statsbudsjett for 2017 utgjør driftsutgiftene samlet sett 173,8 mrd. kroner. Tabell 3.9 gir en oversikt over de største utgiftsområdene. Tabellen viser at store etater som Arbeids- og velferdsetaten, Forsvaret, Statens vegvesen og politi og påtalemyndighet står for de største driftsutgiftene.

Tabell 3.9 Driftsutgifter (postene 1-29)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

Forsvaret

32,4

33,9

4,7

Politi og påtalemyndighet

16,5

18,8

13,5

Statens vegvesen

11,0

12,1

9,9

Arbeids- og velferdsetaten

11,3

11,5

2,3

Andre store direktorater mv.¹

10,6

11,3

7,3

Departementene og Statsministerens kontor

9,4

8,9

-5,7

Skatte,- avgifts- og tolladministrasjon

7,0

7,8

11,8

Barne- og ungdomstiltak

7,7

7,6

-0,5

Statens pensjonskasse

11,9

6,1

-48,9

Kriminalomsorg

4,4

4,9

12,2

Utlendingsdirektoratet

6,3

4,0

-36,3

Rettsvesen

2,5

2,9

13,5

Jernbaneverket/Jernbanedirektoratet og Statens jernbanetilsyn

8,3

0,7

-92,0

Statens forretningsdrift

-0,3

-0,2

-25,4

Tilfeldige utgifter, inkludert statlig lønnsoppgjør mv.

4,4

5,0

12,5

Andre driftsutgifter

41,7

38,7

-7,2

Sum driftsutgifter

184,9

173,8

-6,0

¹ Inkluderer DSB, DNK, DSS, Arbeidstilsynet, Helsedirektoratet, Brønnøysundregistrene, Mattilsynet, Kystverket, Miljødirektoratet, SSB, Oljedirektoratet og NVE.

Kilde: Finansdepartementet

I Regjeringens budsjettforslag utgjør Forsvarets driftsutgifter 19,5 pst. av de samlede driftsutgiftene. Med forslagene til økte driftsutgifter til politi og påtalemyndighet, vil disse stå for 10,8 pst. av de samlede driftsutgiftene. Driftsutgiftene til Statens vegvesen vil med Regjeringens budsjettforslag utgjøre 6,9 pst. av de samlede driftsutgiftene.

Som følge av jernbanereformen vil mesteparten av bevilgningen til drift under Jernbaneverket omposteres til tilskuddsposter under Jernbanedirektoratet, som skal kjøpe tjenester av jernbaneinfrastrukturforetaket.

Mesteparten av utgiftene under Statens pensjonskasse i tabellen er utgifter til pensjoner til statsansatte mv. som dekkes etter lov om Statens pensjonskasse. De resterende omfatter arbeidsgiveravgift til folketrygden for arbeidsgiverdelen av pensjonsinnskuddet mv., samt erstatningsutbetalinger under forsikringsordningene og utgifter til særskilte pensjoner fra statskassen. Reduksjonen fra Saldert budsjett 2016 til forslaget for 2017 skyldes hovedsakelig forslaget om å innføre en forenklet modell for premiebetaling til Statens pensjonskasse for statlige virksomheter som ikke betaler arbeidsgiverpremie i dag. Det er gjennom dette tiltaket henført om lag 7,4 mrd. kroner til spesifikke utgiftskapitler under departementene med en tilsvarende reduksjon under Statens pensjonskasse. Se nærmere omtale i kapittel 8. Driftsresultatet til Statens pensjonskasse inngår i driftsresultatet til statens forretningsdrift i tabellen.

Driftsresultatet til statens forretningsdrift skal i henhold til bevilgningsreglementet føres opp i statsbudsjettets utgiftsdel. Denne bestemmelsen omfatter forvaltningsbedriftene under budsjettkapitlene 2445-2490. Driftsresultatet består av de ulike forvaltningsbedriftenes driftsinntekter fratrukket driftsutgifter, avskrivninger, renter og eventuelle avsetninger til reguleringsfond. Driftsresultatet føres på post 24. Brutto driftsinntekter i statens forretningsdrift tas inn i budsjettet på underpost som et negativt beløp, siden de føres på budsjettets utgiftsside. Et negativt tall for statens forretningsdrift i tabell 3.9 betyr dermed at det er et netto driftsoverskudd. Unntaket fra bruttoprinsippet gjelder bare driftsbudsjettet. For investeringsutgifter, tilskudd mv., følges bruttoprinsippet for føringer i statsbudsjettet også for forretningsdriften. Disse beløpene inngår i oversiktene over de ulike utgiftsartene nedenfor.

Selv om alle investeringer i forretningsdriften blir utgiftsført brutto, blir renter beregnet som om statens netto investeringsbidrag skulle være et lån fra statskassen, og det foretas avskrivninger på grunnlag av bokført kapital. Avskrivninger og renter blir ført som underposter på post 24, og det samlede avskrivnings- og rentebeløp for den samlede forretningsdriften tas til inntekt på statsbudsjettets inntektsside, jf. nærmere omtale av forretningsdriften i avsnitt 3.2.1.

For 2017 foreslås det bevilget 5 mrd. kroner på kap. 2309 Tilfeldige utgifter, post 01 Driftsutgifter. Denne bevilgningen går til å dekke utgifter til lønnsoppgjør for statsansatte, takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, samt uforutsette utgifter i løpet av det kommende budsjettåret. På bakgrunn av dette vil ikke hele det bevilgede beløpet på denne posten bli regnskapsført som driftsutgifter ved regnskapsavslutningen.

3.3.2 Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Utgiftene til investeringer budsjetteres på postene 30-49, og omfatter nybygg og anlegg, vedlikehold, ombygginger og utstyrsanskaffelser som er så betydelige at de har karakter av investering. Bevilgningene på postene 30-49 gir imidlertid ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet, ettersom blant annet investeringer i helseforetakene og utbyggingsselskapet for veg finansieres med tilskudd over statsbudsjettet. Videre finansieres deler av vegutbyggingene med bompenger som ikke budsjetteres på statsbudsjettet.

Tabell 3.10 Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

29,0

25,5

-12,1

Statens vegvesen

16,4

16,4

-0,5

Forsvaret

15,4

15,5

0,2

Statsbygg

3,6

3,6

-0,5

Bygg utenfor husleieordningen

2,1

2,7

31,1

Kystverket

0,8

0,7

-10,7

Direktoratet for nødkommunikasjon

0,5

0,4

-34,7

Jernbaneverket

10,0

0,0

-100,0

Andre investeringsbevilgninger

3,7

6,2

68,9

Sum investeringer

81,6

70,9

-13,0

Kilde: Finansdepartementet

Størstedelen av statens investeringer foretas innenfor petroleumsvirksomheten, Forsvaret og samferdselssektoren. I tillegg utgjør de statlige byggebevilgningene en stor del av investeringene. Dersom investeringer innenfor petroleumsvirksomheten holdes utenom, reduseres utgiftene på postene 30-49 med til sammen 7,1 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2016 til budsjettforslaget for 2017.

Som følge av jernbanereformen vil investeringsbevilgningene under Jernbaneverket omposteres til tilskuddsposter under Jernbanedirektoratet, som skal kjøpe tjenester av jernbaneinfrastrukturforetaket.

3.3.3 Overføringer til andre (postene 50-89)

Overføringer til andre budsjetteres på postene 50-89 i statsbudsjettet. Bevilgninger i denne kategorien utgjør om lag ¾ av de totale bevilgningene på utgiftssiden. Overføringen til Statens pensjonsfond utland og overføringene under folketrygden utgjør hoveddelen av disse bevilgningene.

Overføringene deles inn i tre faste undergrupper:

Overføringer til andre statsregnskap: Postene 50-59

Overføringer til kommuneforvaltningen: Postene 60-69

Andre overføringer: Postene 70-89

Tabell 3.11 Overføringer til andre (postene 50-89)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

Postene 50-59

Overføring til Statens pensjonsfond utland

204,1

138,3

-32,2

Øvrige overføringer til andre statsregnskap (nettobudsjetterte virksomheter, fond mv.)

54,1

57,4

6,1

Sum overføringer til andre statsregnskap

258,2

195,7

-24,2

Postene 60-69

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

157,6

161,1

2,2

Øvrige overføringer til kommuneforvaltningen

59,9

70,0

16,8

Sum overføringer til kommuneforvaltningen

217,6

231,0

6,2

Postene 70-89

Folketrygden

439,2

459,9

4,7

Øvrige overføringer

280,0

308,0

10,0

Sum andre overføringer

719,3

767,9

6,8

Sum overføringer til andre (postene 50-89)

1 195,0

1 194,7

0,0

Kilde: Finansdepartementet

Den største bevilgningen på 50-postene er overføringen fra statsbudsjettet til Statens pensjonsfond utland. Denne overføringen tilsvarer statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Postene 50-59 brukes også til overføringer til statlige institusjoner hvor drifts- og investeringsutgifter gis som en netto bevilgning. Slike institusjoner er underlagt departemental instruksjonsmyndighet og defineres ikke som selvstendige rettssubjekter. Blant annet er Norges forskningsråd, universitetene og de statlige høgskolene nettobudsjetterte virksomheter. Det vises til vedlegg 4 for nærmere oversikt over den samlede aktiviteten i disse virksomhetene og spesifikasjon av kontantbeholdningen i virksomhetene.

Overføringer til statlige fond eller avsetningskonti i Norges Bank budsjetteres også på overføringspostene til andre statsregnskap (postene 50-59). Når Stortinget har vedtatt en bevilgning, overfører det aktuelle departement midlene til fondet, og utbetaling fra fondene skjer dels i budsjettåret og dels i påfølgende år.

Postene 60-69 omfatter overføring til kommunenes og fylkeskommunenes forvaltningsbudsjetter. Overføringer til kommunesektoren gis dels som rammetilskudd over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett og dels som øremerkede tilskudd som bevilges over flere departementers budsjetter. Kommunesektoren har i tillegg inntekter fra blant annet skatter og gebyrer.

Utgiftspostene 70-89 omfatter overføringer til private, for eksempel husholdninger, organisasjoner, private bedrifter mv. I budsjettforslaget for 2017 er om lag 60 pst. av bevilgningene på disse postene utgifter under folketrygden. Postene omfatter også overføringer til statlige foretak som er organisert som selvstendige rettssubjekter. Dette gjelder blant annet tilskudd til de regionale helseforetakene. Overføringer til private utenom folketrygden og helseforetakene inkluderer et bredt spekter av ordninger som er forskjellige med hensyn til målgrupper, formål og bevilgningsstørrelse. Eksempler på slike overføringer er barnetrygd, kontantstøtte, AFP-tilskudd, tilskudd til internasjonale organisasjoner, bistandsmidler og renter på innenlandsk statsgjeld.

3.3.4 Utlån, statsgjeld mv., utenom petroleumsvirksomhet (postene 90-99)

Postene 90-99 på statsbudsjettets utgiftsside inneholder bevilgninger som endrer sammensetningen av statens formue i kapitalregnskapet. De største postene i 2017 er utlån mv. til statsbankene og avdrag på statsgjeld.

Tabell 3.12 Utlån, statsgjeld mv., utenom petroleumsvirksomhet (postene 90-99)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

Lån mv. til statsbankene

99,2

96,3

-2,9

Avdrag innenlandsk statsgjeld

0,0

63,2

-

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

6,2

4,5

-27,4

Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging

14,3

0,0

-99,9

Infrastrukturfondet

30,0

0,0

-100,0

Andre lånetransaksjoner

1,3

1,7

29,9

Sum utlån, statsgjeld mv., utenom petroleumsvirksomhet

151,0

165,7

9,8

Kilde: Finansdepartementet

Samlet økes utgiftene på postene 90-99 (utenom petroleumsvirksomhet) med 14,8 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2016. Dette skyldes blant annet at det i 2017 skal betales avdrag på innenlandsk statsgjeld, mens det i Saldert budsjett 2016 ikke ble budsjettert med slike avdrag. Når avdrag på innenlandsk statsgjeld holdes utenom, reduseres samlede utlån mv. med 48,4 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2016. Dette skyldes hovedsakelig at det ikke budsjetteres med kapitalinnskudd i infrastrukturfondet i 2017.

Lån mv. til statsbankene i tabell 3.12 omfatter utlån gjennom Husbanken og Statens lånekasse for utdanning, samt lån til Innovasjon Norge og SIVA. Utlån under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportkreditt Norge AS, er også medregnet her.

Innenfor petroleumsvirksomheten foreslås det å opprette en ny utgifts- og inntektsbevilgning knyttet til verdien av aksjer som staten mottar gjennom Statoils utbytteaksjeprogram. Gjennom utbytteaksjeprogrammet avstår staten fra vel 6 mrd. kroner i kontantutbytte. Utbytteaksjene staten mottar i stedet for kontanter budsjetteres på ny inntektspost og motsvares av en utgiftsbevilgning til å tegne nyutstedte aksjer i Statoil.

3.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter, utenom lånetransaksjoner

3.4.1 Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Inntektene fra petroleumsvirksomheten omfatter skatt og avgift på utvinning, aksjeutbytte fra Statoil ASA og inntekter fra SDØE. Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter.

Tabell 3.13 Inntekter fra petroleumsvirksomheten

 Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

SDØE – driftsresultat

92,2

66,4

-28,0

SDØE – avskrivinger og renter

27,7

29,1

5,1

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOx-avgift

97,8

59,2

-39,5

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

15,4

9,1

-41,0

Sum inntekter fra petroleumsvirksomheten

233,1

163,8

-29,7

Kilde: Finansdepartementet

Driftsresultat fra SDØE er anslått til 66,4 mrd. kroner for 2017. Det er en reduksjon på 25,8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2016. Mens det i Nasjonalbudsjettet 2016 var lagt til grunn en gjennomsnittlig oljepris på 440 kroner per fat i 2016, legges det nå til grunn en forventet pris på 371 kroner per fat i 2016 og 425 kroner per fat i 2017 målt i løpende priser.

De kalkulatoriske størrelsene avskrivninger og renter inngår som utgifter ved beregningen av SDØEs driftsresultat, samtidig som de føres som inntekter på egne poster. På denne måten skiller man ut den delen av driftsinntektene som dekker avskrivning av investeringer og finansieringskostnadene ved investeringene.

Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås til 59,2 mrd. kroner i 2017. Dette er 38,6 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2016 og 1,3 mrd. kroner lavere enn i anslag på regnskap for 2016.

Påløpte skatter og avgifter anslås til 50,9 mrd. kroner i 2016 og 67,2 mrd. kroner i 2017. Forskjellen mellom betalte skatter og påløpte skatter har sammenheng med reglene om innbetaling av terminskatt. Disse gjør at det er et etterslep i betalte skatter i forhold til påløpte skatter.

Ettersom det ikke foreligger offentlig informasjon med prognose for Statoil ASAs årsresultat for 2016, legges det i budsjettet for 2017 til grunn en teknisk videreføring av utbyttet fra Statoil ASA i 2016. Dette utgjør 9,1 mrd. kroner.

Utgiftene til petroleumsvirksomheten i 2016 og 2017 består av Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomhetens (SDØEs) andel av investeringene på norsk kontinentalsokkel, jf. tabell 3.14.

Tabell 3.14 Utgifter til petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

SDØE – investeringer

29,0

25,5

-12,1

Øvrige utgifter

0,0

0,0

-

Sum utgifter til petroleumsvirksomheten

29,0

25,5

-12,1

Kilde: Finansdepartementet

SDØEs andel av investeringene på sokkelen i 2017 forventes å bli 25,5 mrd. kroner. Dette er en reduksjon på 3,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2016 og 2,5 mrd. kroner sammenlignet med anslag på regnskap for 2016.

Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er summen av inntekter fra petroleumsvirksomheten fratrukket utgiftene. Tabell 3.15 viser hvordan netto kontantstrøm framkommer. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er anslått til 138,3 mrd. kroner i 2017. Dette er 65,8 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2016.

Tabell 3.15 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

Inntekter SDØE

119,9

95,5

-20,4

-

Utgifter SDØE

29,0

25,5

-12,1

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

97,8

59,2

-39,5

+

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

15,4

9,1

-41,0

=

Netto kontantstrøm

204,1

138,3

-32,2

Kilde: Finansdepartementet

3.4.2 Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet fra statsbudsjettets utgiftsside på kap. 2800 til Statens pensjonsfond utland. Sammen med avkastningen på Statens pensjonsfonds kapital utgjør denne overføringen fondets samlede inntekter.

Deler av fondets inntekter brukes til å dekke det oljekorrigerte underskuddet, og overføres fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettets inntektsside. Det blir dermed avsatt midler i utenlandsdelen av Statens pensjonsfond dersom overføringen fra fondet til statsbudsjettet er lavere enn netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Grunnkapitalen i Statens pensjonsfond Norge stammer i hovedsak fra overskudd på trygderegnskapene etter innføringen av folketrygden i 1967 og fram til slutten av 1970-tallet. Avkastningen av midlene i Statens pensjonsfond Norge overføres ikke til statskassen, men legges løpende til denne delen av fondet.

Anslagene på overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland vil bli endret i løpet av budsjettåret, basert på oppdaterte anslag på kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten og statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd. Tilbakeføringen fra fondet for 2017 vil bli endelig fastsatt ut fra anslag på statsregnskapet i forbindelse med nysalderingen av budsjettet i desember 2017. Det følger av lov om Statens pensjonsfond at statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i sin helhet skal overføres til fondet. Denne overføringen fastlegges dermed endelig ut fra regnskapsførte netto petroleumsinntekter som framkommer først etter terminavslutning. Det innebærer at det vil kunne være avvik mellom den budsjetterte overføringen i nysalderingen og regnskapet.

Verdien i Statens pensjonsfond anslås til 7 621 mrd. kroner ved utgangen av 2016, mens anslaget for verdien ved utgangen av 2017 er på 7 886 mrd. kroner. Utlandsdelen av Statens pensjonsfond anslås til 7 420 mrd. kroner ved utgangen av 2016 og 7 671 mrd. kroner ved utgangen av 2017.

Tabell 3.16 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter 2016–2017

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet

204,1

138,3

-32,2

-

Overført til statskassen

209,0

259,5

24,2

+

Renter og utbytte

209,6

207,5

-1,0

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

204,7

86,3

-57,9

Memo:

Anslått kapital i Statens pensjonsfond per 31.12.2017 (målt til markedsverdi)

7 886 mrd. kroner

Hvorav utlandsdelen utgjør

7 671 mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

3.5 Oppsummering. Saldering av statsbudsjettet og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes derfor av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger og bevilges over kap. 5999 Statslånemidler, post 90. Brutto finansieringsbehov anslås til 54,3 mrd. kroner i 2016. Bevilgningen til statslånemidler er en saldering av statsbudsjettets inntekter og utgifter medregnet lånetransaksjoner. Ved nysalderingen om høsten gjøres det et endelig vedtak om statslånemidler. Ved årsavslutningen blir statsregnskapet gjort opp, og det blir foretatt en endelig årsavslutningsrapportering slik at kap. 5999 viser bruttofinansieringsbehovet slik det framkommer i regnskapet. Brutto finansieringsbehov vil kunne avvike fra budsjettvedtaket i forbindelse med nysalderingen om høsten som følge av at det endelige regnskapet på de enkelte budsjettpostene vil kunne avvike noe fra de vedtatte bevilgningene.

Tabell 3.17 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2016

Gul bok 2017

Endring i pst.

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 252,5

1 179,9

-5,8

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 461,5

1 439,4

-1,5

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-209,0

-259,5

24,2

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

209,0

259,5

24,2

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

-

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv., medregnet petroleum

151,0

172,1

14,0

7.

Tilbakebetalinger mv., medregnet petroleum

96,5

115,4

19,5

8.

Utlån mv., netto (6-7)

54,4

56,8

4,3

9

Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

54,4

56,8

4,3

Kilde: Finansdepartementet

Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som framgår av tabell 3.17. Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for framtidige tilskudd, for eksempel infrastrukturfondet. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Når det korrigeres for disse størrelsene, anslås statens likviditetsjusterte finansieringsbehov i 2017 til om lag 75 mrd. kroner.

Det vises til nærmere omtale av statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter i kapittel 7.

4 Utviklingstrekk på statsbudsjettets utgiftsside i perioden 2009–2017

4.1 Innledning

I dette kapitlet presenteres realvekst for politikkområder i perioden 2009–2017. Beregningene av realvekst gir uttrykk for ressursbruken på utgiftssiden i budsjettet, og viser utviklingen i bevilgningene til politikkområder over tid, korrigert for prisstigning og endret oppgavefordeling.

Endringer i statsbudsjettets utgifter følger både av nye prioriteringer og tidligere vedtak. Enkeltområder kan vise sterk eller svak utgiftsvekst som følge av demografiske endringer og lovfestede forpliktelser som pensjons- og trygdeutbetalinger.

På enkelte områder kan det over tid være store forbedringer i tjenesteleveranser uten økt ressursbruk. Økt produktivitet vil i mange statlige virksomheter både bidra til at flere tjenester blir produsert, og til økt kvalitet. Denne forbedringen er imidlertid vanskelig å måle. Beregningene viser dermed ikke det fulle resultatet av politikken på området. Videre vil utviklingen i statens utgifter ikke nødvendigvis gi et godt uttrykk for prioriteringen av områder der skatte- og avgiftspolitikken er viktig for rammevilkårene.

Beregningene tar utgangspunkt i tall fra statsregnskapet, anslag på regnskap for 2016 og forslag til budsjett for 2017. Det er i hovedsak korrigert for endringer i statsbudsjettets inndeling. Beregningen er basert på statsbudsjettets kapittel- og postinndeling for 2017-budsjettet, jf. nærmere omtale av datagrunnlaget og beregningsmetoden i boks 4.2.

Boks 4.1 Rammeoverføringer til kommuneforvaltningen

Flere offentlige velferdsordninger finansieres av kommunene. Dette gjelder blant annet barnehage, grunnskole, primærhelsetilbud og eldreomsorg. Rammeoverføringene til kommuner og fylkeskommuner er ikke fordelt på de enkelte utgiftsformålene. Beregningene for de statlige bevilgningene under disse områdene gir dermed ikke et bilde av den samlede offentlige ressursbruken.

I perioden er det foretatt større endringer i oppgavefordelingen mellom staten og kommunene/fylkeskommunene, blant annet på samferdselsområdet som del av forvaltningsreformen i 2010. Videre ble det på helseområdet innført kommunal medfinansiering av spesialisthelsetjenesten og kommunal betalingsplikt for utskrivningsklare pasienter i 2012. I den sammenheng ble det overført 5,6 mrd. kroner fra helseforetakene til kommunene fra og med 2012. Ordningen med kommunal medfinansiering ble avviklet i 2015 og midlene knyttet til dette ble ført tilbake til helseforetakene. Det er i beregningene korrigert for disse endringene slik at tallene skal bli sammenlignbare mellom år. Det samme er gjort for kompensasjon for opphevelse av vegfritaket i merverdiavgiftsloven fra 1. januar 2013. Fra 2011 er de øremerkede tilskuddene til barnehager innlemmet i rammetilskuddene til kommunesektoren. Det innebærer at veksten i utgiftene til barnehager under politikkområdet opplæring og barnehager i avsnitt 4.3 bare inkluderer enkelte mindre statlige øremerkede bevilgninger til barnehager. Skattenes andel av samlede inntekter for kommunene/fylkeskommunene har blitt justert i løpet av perioden, noe som reflekteres i de statlige overføringene til kommuneforvaltningen. Disse endringene er det i hovedsak ikke korrigert for i rammeoverføringene til kommuneforvaltningen i beregningene i dette kapitlet. For en samlet omtale av kommuneøkonomien henvises til kap. 3.3 i Nasjonalbudsjettet 2017.

Boks 4.2 Datagrunnlaget for beregningene

Grunnlagsdataene for avsnitt 4.3 er hentet fra offisielle regnskaper, budsjettets stilling for 2016 (korrigert for forventet lavere bevilgninger til flyktninger og asylsøkere enn budsjettert) og budsjettforslaget i Gul bok 2017. For noen bevilgninger har det vært nødvendig å foreta en skjønnsmessig gruppering. Lånetransaksjoner er i sin helhet holdt utenfor beregningene.

I perioden har det vært funksjonsendringer mellom departementene, omlegginger i budsjetteringspraksis og omorganiseringer av statlige virksomheter. Det er derfor foretatt flere korreksjoner for at dataene skal bli sammenlignbare mellom år. Det gjelder f.eks. overgang til nettobudsjettering og omdanning av statlige virksomheter. Merverdi-reformen i 2015 innebærer at betaling av merverdiavgift utgiftsføres på et samlekapittel i stedet for under den enkelte utgiftsposten. Berørte kapitler er korrigert bakover i tid ved å trekke ut et tilsvarende uttrekk som i 2015 i årene tilbake til 2009. Fra 2017 må de fleste statlige virksomheter som ikke allerede betaler pensjonspremie, betale en sjablongmessig beregnet pensjonspremie til Statens pensjonskasse. Bevilgningene i tidligere år er korrigert for omleggingen slik at realveksten mellom år ikke skal påvirkes av reformen. Korreksjonene medfører at det for politikkområdene ikke er samsvar mellom de tallene som er brukt her og de som finnes i andre publikasjoner.

Videre kan det i enkelte tilfeller, på grunn av store overførte beløp mellom budsjettårene, merinntektsfullmakter o.l., gi feil inntrykk å sammenligne budsjettet i ett år med regnskapstall for foregående år.

Alle beløp er oppgitt i nominelle priser. For årene 2009–2015 er det tatt utgangspunkt i regnskapstall, mens 2016-tallene er budsjettets stilling inkludert tilleggsbevilgninger hittil i år samt en forventet reduksjon i bevilgninger i forbindelse med flyktninger og asylsøkere. En har for 2016 fordelt virkningen av lønnsoppgjøret for staten våren 2016.

Realveksten er beregnet ved hjelp av prisindekser fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene og Statistisk sentralbyrå, blant annet fra nasjonalregnskapet. Disse prisindeksene er valgt for å gi et best mulig uttrykk for utgiftsveksten på politikkområdene. Prisindeksene som er benyttet i beregningene gjelder for relativt brede grupper som statlig lønn, andre driftsutgifter, investeringer og overføring til kommeforvaltningen og private, og vil således ikke være presise for enkeltområder der lønns- og prisveksten avviker fra andre områder i staten. Tallene for realvekst vil i disse tilfellene ikke gi et fullt ut dekkende uttrykk for ressursinnsatsen de enkelte år målt i faste priser.

Realveksten er beregnet basert på bruken av innsatsfaktorer i de enkelte statlige virksomheter. Den årlige veksten i statlige virksomheters produktivitet vil dermed ikke være reflektert i realveksten presentert i dette kapitlet.

4.2 Samlet utgiftsvekst for statsbudsjettet

Figur 4.1 viser statsbudsjettets reelle, underliggende utgiftsvekst (medregnet folketrygden) i perioden 2009–2017.

Den forholdsvis lave utgiftsveksten i 2010 må ses i sammenheng med de finanspolitiske tiltakene i 2009 for å motvirke finanskrisen og det markerte tilbakeslaget i internasjonal økonomi. Dette ga et ekstraordinært høyt utgiftsnivå i 2009. På bakgrunn av det høye utgiftsnivået i 2009 ble veksten i statsbudsjettets utgifter lav fra 2009 til 2010.

Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2016 til 2017 anslås til 1,7 pst., som er vesentlig lavere enn anslått vekst for 2016.

Figur 4.1 Reell, underliggende utgiftsvekst på statsbudsjettet, prosentvis vekst. Regnskap 2009–2015. Anslag på regnskap 2016. Gul bok 2017

Kilde: Finansdepartementet, Statistisk sentralbyrå

4.3 Realvekst i statsbudsjettets utgifter på politikkområder

Tabell 4.1 og figur 4.2 viser årlig realvekst i prosent på politikkområder. Figur 4.3 viser utgiftenes størrelse i 2017. Tallene er fra statsregnskapet, anslag på regnskap for 2016 og forslag til budsjett for 2017. Folketrygden er holdt utenom og omtales i avsnitt 4.4.

Utviklingen i politikkområder 2009–2017. Nominelle tall i mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst

Nominell verdi

Gjennomsnittlig årlig realvekst

Politikkområde

2009

2013

2016

2017

2009– 2013

2013– 2017

2016–2017

Internasjonal bistand¹

22,1

25,5

26,0

26,1

-0,1 %

-2,1 %

-2,5 %

Utdanning

- Statlige bevilgninger til opplæring og barnehager

7,7

9,5

13,2

13,5

2,2 %

6,1 %

-0,8 %

- Høyere utdanning og fagskoler

38,6

45,7

54,1

56,1

1,1 %

2,6 %

1,3 %

Kultur og trossamfunn

8,0

10,6

13,0

13,2

3,5 %

2,8 %

-1,6 %

Rettsvesen og beredskap inklusiv Svalbardbudsjettet

19,4

26,2

31,4

35,3

3,9 %

3,6 %

3,6 %

Utlendingsområdet inkl. integrering av innvandrere

10,0

13,5

25,7

27,0

4,4 %

15,6 %

2,0 %

Kommunal og modernisering utenom kommunale rammetilskudd

12,9

14,9

18,1

18,6

0,8 %

2,8 %

-1,1 %

Arbeid og sosiale formål

25,9

27,0

29,5

32,1

-2,3 %

1,5 %

4,2 %

Helse

- Spesialisthelsetjenesten

95,5

116,3

135,7

141,4

1,4 %

2,4 %

2,2 %

- Andre helseformål

9,1

10,9

15,3

16,6

1,7 %

8,1 %

4,1 %

Barn, familie og likestilling

23,0

24,7

26,3

26,6

-0,4 %

-0,5 %

-1,0 %

Næringsformål

- Næring og fiskeri

9,7

10,0

12,8

13,4

-2,9 %

4,5 %

0,8 %

- Landbruk og mat

15,0

16,9

17,3

17,7

-0,7 %

-1,8 %

-1,4 %

- Olje og energi utenom statlig petroleumsvirksomhet

5,2

6,1

6,4

5,8

0,6 %

-4,1 %

-12,5%

Samferdselsformål

- Veg og jernbaneformål

24,0

36,3

51,7

55,0

7,8 %

7,8 %

2,9 %

- Andre samferdselsformål

4,6

5,9

7,4

7,4

3,3 %

2,2 %

-4,7 %

Forsvarsformål

32,3

36,3

39,8

39,8

-0,8 %

2,5 %

-1,4 %

Klima og miljø²

4,5

7,1

8,8

9,2

8,5 %

3,6 %

0,8 %

Statlig administrasjon, EØS-finansieringsordninger mv.

17,4

19,5

22,9

23,9

-0,7 %

1,3 %

-2,5 %

Rammeoverføringer til kommunene

111,6

145,7

166,3

172,2

Kompensasjon for merverdiavgift til offentlig forvaltning og private

20,5

23,8

27,7

28,9

Renter på statsgjeld

20,3

12,3

11,0

11,7

Statlig petroleumsvirksomhet

24,7

33,6

28,0

25,5

¹ Politikkområdet Internasjonal bistand inkluderer ikke bevilgninger til klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet, ODA-godkjente flyktningutgifter og innskudd av grunnfondskapital i Norfund. Bevilgningene til klima- og skogsatsing og ODA-godkjente flyktningutgifter inngår i øvrige politikkområder, og tabellen inneholder ikke kapitaltransaksjoner som innskudd av grunnfondskapital.

² Politikkområdet omfatter utgifter til klima- og miljøtiltak på Klima- og miljødepartementets budsjett.

Kilde: Finansdepartementet

Bevilgningene til internasjonal bistand under Utenriksdepartementet er noe redusert i perioden 2009 til 2017. Flyktningutgifter i Norge og klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet er imidlertid ikke inkludert i kategorien for internasjonal bistand i tabell 4.1, for å unngå overlapp med øvrige kategorier. Norge rapporterer også disse utgiftene som ODA-godkjent bistand i tråd med OECDs kriterier. Bevilgninger til grunnfondskapital i Norfund rapporteres også som ODA-godkjent bistand, men inngår heller ikke i utgiftene i tabell 4.1, siden oversikten ikke inkluderer kapitaltransaksjoner (90-poster). Det har vært en klar vekst i klima- og skogsatsingen og bevilgninger til Norfund i perioden, slik at den ODA-godkjente bistandsrammen samlet sett har vært om lag reelt uendret fra 2009 til 2017.

Statlige bevilgninger til opplæring og barnehager gjelder i all hovedsak bevilgninger til grunnopplæring (herunder kvalitetsutvikling og private skoler), statlige øremerkede tilskudd til barnehager og voksenopplæring. Den høye veksten i perioden kan i stor grad tilskrives veksten i tiltak for kvalitetsutvikling i grunnopplæringen og fram til 2014 i tilskuddene til private skoler. Veksten i grunnopplæringen ble spesielt sterk etter 2013 blant annet på grunn av økte bevilgninger til videreutdanning for lærere og skoleledere. I tillegg bidrar økte bevilgninger til program for basiskompetanse i arbeidslivet til realveksten fra 2013 fram til 2016. I 2015 og 2016 bidrar økt lærersatsing på 1. til 4. trinn i grunnskolen til å forsterke veksten. Økte bevilgninger til kvalitetsutvikling i barnehagen gir sterkere vekst i alle årene 2014, 2015 og 2016.

Høyere utdanning og fagskoler består i hovedsak av bevilgninger til universiteter, høyskoler, fagskoler og forskningsbevilgninger under Kunnskapsdepartementet. Utgiftene til høyere utdanning utenom forskning har hatt en gjennomsnittlig vekst på 1,1 pst. per år i perioden 2009–2013. I perioden 2013 til 2017 utgjør den gjennomsnittlige årlige veksten i utdanning utenom forskning 2,6 pst. Veksten trekkes ned av en reell nedgang i støtten fra Statens lånekasse for utdanning. Regjeringens forslag til endringer i stipender fra Statens lånekasse, hovedsakelig i grunnstipendordningen, reduserer veksten utenom forskning fra 2014. Tilskudd til EUs utdannings- og ungdomsprogrammer bidrar isolert sett til sterkere realvekst fra 2013 til 2016. Under Kunnskapsdepartementet økes bevilgningene til EUs rammeprogram for forskning vesentlig fra 2014 til 2015. NIFU publiserer årlig en oversikt over nivået på de samlede bevilgningene til forskning og utvikling (FoU) på statsbudsjettet og utviklingen over tid, jf. omtale i avsnitt 4.5.

Innenfor området kultur og trossamfunn har veksten i utgiftene variert mye. Den gjennomsnittlige årlige veksten i perioden 2009 til 2013 har vært på 3,5 pst. Fra 2013 til 2017 forventes bevilgningene til kultur og trossamfunn gjennomsnittlig å vokse med 2,8 pst. Midler for å dekke utestående krav på feriepenger i 2017 i forbindelse med fristillingen av Den norske kirke er da holdt utenom. Regjeringen gjennomførte gradvis en omlegging til ny tippenøkkel fram til 2015. Fra 2015 inntektsføres ikke lenger en andel av tippeoverskuddet fra Norsk Tipping på statsbudsjettet. Overskuddet fordeles nå i sin helhet til kultur-, idretts- og frivillighetsformål utenfor statsbudsjettet. I tabell 4.1 er tallene justert slik at realveksten ikke påvirkes av omleggingen av tippenøkkelen.

Bevilgningene til rettsvesen og beredskap er økt kraftig i perioden 2009 til 2013 med en gjennomsnittlig årlig vekst på 3,9 pst. Den høye veksten skyldes blant annet investeringer i landsdekkende Nødnett og bemanningsøkninger i politiet. I 2014 var det 1 100 flere politiårsverk i etaten enn i 2009. Regjeringen viderefører denne utviklingen og har lagt til rette for en økning på om lag 350 årsverk i politiet i hvert av årene 2015, 2016 og 2017. Det høye nivået på bevilgningene til rettsvesen og beredskap øker gjennomsnittlig med 3,6 pst. årlig fra 2013 til 2017. Økte bevilgninger til redningstjenesten og redningshelikopter bidrar til økt vekst i perioden, og spesielt i 2017 som følge av at bevilgningene til redningshelikopteranskaffelsen øker fra 1,6 mrd. kroner i 2016 til 2,9 mrd. kroner i 2017.

Utlendingsområdet omfatter Utlendingsdirektoratet, Utlendingsnemnda og Integrerings- og mangfoldsdirektoratet, utgifter i forbindelse med innkvartering av asylsøkere og integrering av innvandrere, i tillegg til grunnopplæring av asylsøkere, barnevernets omsorgssentre for enslige mindreårige og statlige utgifter til kommunale barneverntiltak for flyktninger og asylsøkere. Utgiftene varierer fra år til år som følge av variasjoner i tilstrømningen av asylsøkere. Utgiftsveksten har vært særlig sterk i 2015 og 2016 grunnet økningen i ankomstene høsten 2015. Til tross for lavere ankomstprognoser i 2016 og 2017, holdes utgiftene oppe i 2017 i hovedsak som følge av utbetalingen av integreringstilskudd til kommunene øker når flere med innvilget opphold skal bosettes.

Området kommunal og modernisering omfatter tjenesteyting fra statlige fellestjenester, støtte til politiske partier og Sametinget, valgutgifter, Datatilsynet, Personvernnemnda, statens eiendomsforvaltning, statens IKT-politikk, Fylkesmannsembetene, regional utvikling, Kartverket samt bolig- og bomiljøtiltak inkludert Husbanken og bostøtte. Statlig byggeaktivitet og Statsbygg er også inkludert i denne gruppen. Grunnet igangsettelse og avslutning av byggeprosjekter vil utgiftene til statlig byggevirksomhet kunne variere betydelig mellom enkelte år. Tilskudd til regional utvikling og forventet utbetaling av bostøtte reduseres fra 2016 til 2017. Samlet reduseres det reelle bevilgningsnivået på politikkområdet med 1,1 pst. fra 2016 til 2017. Bevilgningsreduksjonen modereres gjennom økte bevilgninger til Statsbygg og bygg utenfor den statlige husleieordningen.

Politikkområdet arbeid og sosiale formål har vist en reell nedgang i bevilgningsnivået gjennom perioden 2009 til 2013, men har samlet sett økt fra 2013 til 2017. Nedgangen fra 2009 til 2013 kan primært forklares ved at høye utgifter til gjennomføring av NAV-reformen i begynnelsen av perioden og til IKT-løsningen i forbindelse med pensjonsreformen i 2011 er blitt faset ut i løpet av perioden. Økningen fra 2013 til 2017 skyldes hovedsakelig en vesentlig opptrapping av arbeidsmarkedstiltak og økte bevilgninger til IKT i Arbeids- og velferdsetaten. Når økningen blir på hele 4,2 pst. fra 2016 til 2017 skyldes det dels økte utgifter til andre delprosjekt av IKT-moderniseringen, samt en fortsatt økning i bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak. I beregningene er det korrigert for at deler av bevilgningene på kapitlene 612 til Statens pensjonskasse og 613 arbeidsgiveravgift på pensjonspremien, nå er erstattet av innbetaling av pensjonspremier til Statens pensjonskasse og arbeidsgiveravgift på pensjonspremien til folketrygden direkte fra de statlige virksomhetene.

Figur 4.2 Årlig gjennomsnittlig realvekst på politikkområder i perioden 2009–2013 og fra 2013 til 2017

Kilde: Finansdepartementet

Figur 4.3 Statsbudsjettets utgifter i 2017, mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Bevilgningene til spesialisthelsetjenesten (sykehusdrift) økte reelt med 1,4 pst. i gjennomsnitt per år i perioden 2009 til 2013. Den årlige reelle veksten er anslått til 2,4 pst. fra 2013 til 2017, og 2,2 pst. fra 2016 til 2017. Tallene omfatter også bevilgninger til investeringslån, som helseforetakene tilbakebetaler over tid. Disse bevilgningene svinger mye fra år til år, blant annet avhengig av framdriften i tidligere igangsatte prosjekter.

Betaling av avdrag på investeringslån er fratrukket de samlede utgiftene. Veksten er korrigert for endret ansvarsfordeling mellom sykehusene og kommuneforvaltningen i forbindelse med Samhandlingsreformen i 2012, og avviklingen av ordningen med kommunal medfinansiering i 2015. Samtidig er bevilgningen i 2009 på 7,3 mrd. kroner for å dekke opparbeidede driftskreditter i perioden 2002 til 2008 holdt utenfor beregningene. Helseforetakene har overtatt ansvaret for finansieringen av enkelte legemidler fra folketrygden i 2014 og 2016, og Regjeringen foreslår å overføre ytterligere legemidler i 2017. Det er korrigert for dette i realvekstberegningene.

Området helse består, i tillegg til utgifter til spesialisthelsetjenesten, av tiltak for folkehelsen, helseforvaltning, støtte til helse- og omsorgstjenester i kommunene, tannhelse og oppbygging av kunnskap og kompetanse innen området. Det har i perioden 2009 til 2013 vært en gjennomsnittlig årlig reell vekst på 1,7 pst. til helseutgifter utenom spesialisthelsetjenesten. I perioden 2013 til 2017 forventes en gjennomsnittlig vekst på 8,1 pst. reelt. Bakgrunnen for den sterke veksten er i stor grad en satsing på omsorgssektoren i kommunene gjennom øremerkede tilskudd. Viktig i denne sammenheng er en sterk økning i investeringstilskuddet til heldøgns sykehjemsplasser og omsorgsboliger i kommunene.

Området barn, familie og likestilling omfatter barne- og familievern, barnetrygd og kontantstøtte og tiltak på likestillings- og forbrukerområdet. Politikkområdet har gjennomsnittlig blitt redusert med 0,4 pst. fra 2009 til 2013. Satsene for barnetrygd er holdt nominelt uendret i perioden. Det innebærer en reell nedgang i utbetalt barnetrygd. Utbetalt samlet kontantstøtte til småbarnsforeldre ble i perioden 2009 til 2013 redusert med gjennomsnittlig 7 pst. per år, men økte i 2014 og 2015 grunnet høyere satser fra august 2014. Kontantstøttebevilgningen reduseres fra 2015 til 2017 fordi økningen i antall barnehageplasser og mer fleksibelt opptak antas å redusere bruken av kontantstøtte i 2016, mens innføringen av botidskrav forventes å redusere bruken av kontantstøtte i 2017. Samlet sett forventes realnedgangen fra 2016 til 2017 å bli på 1,0 pst. på området barn, familie og likestilling.

Området næring og fisk vokser reelt fra 2013 til 2017 blant annet på grunn av økte bevilgninger til Norges forskningsråd, bevilgninger til Innovasjon Norge og høye bevilgninger til investeringer i forbindelse med bygging av et nytt isgående forskningsfartøy. Kommunene mottar en andel av vederlag knyttet til oppdrettstillatelser. Høye utbetalinger til kommunene i 2016 som følge av vekst i oppdrettsnæringen bidrar til å moderere veksten på området næring og fisk fra 2016 til 2017.

Området landbruk og mat gjelder i hovedsak bevilgninger i forbindelse med jordbruksavtalen. Den årlige realveksten i budsjettstøtten over jordbruksavtalen har lenge vært negativ. Dette må blant annet ses i sammenheng med at antall årsverk i næringen har blitt redusert med om lag 2 pst. per år de siste årene. Budsjettstøtten over jordbruksavtalen per bruk og per årsverk har økt i reelle kroner gjennom perioden 2010–2016 sett under ett. Støtte som gis gjennom målpriser og jordbruksfradrag framkommer ikke på utgiftssiden av budsjettet. Samlet har jordbruket hatt en nominell inntektsvekst per årsverk på om lag 4,8 pst. per år i perioden 2010–2016.

Området olje og energi (ekskl. statlig petroleumsvirksomhet) inkluderer oljeadministrasjon som Oljedirektoratet og Petoro AS, Norges vassdrags- og energidirektorat, Enovas satsing på energi- og klimateknologi, overføring til Norges forskningsråd og tiltak for å fremme CO₂-håndtering. Nedgangen fra 2016 skyldes at statens tilskudd til betaling av investeringslånet til teknologisenteret på Mongstad reduseres kraftig. Lånet vil være ferdig nedbetalt i 2017. Statens inntekter reduseres tilsvarende. For øvrig blir påslaget på nettariffen fra og med 2017 inntektsført mot en tilsvarende bevilgning på statsbudsjettets utgiftsside. I tabell 4.1 er det korrigert for dette for at tallene skal bli sammenlignbare mellom år.

Utgiftene til samferdsel samlet sett økte i gjennomsnitt med vel 7 pst. per år i perioden 2009–2013. Oppfølging av Nasjonal transportplan 2010–2019 bidrar særlig til økte utgifter til veg og jernbane i perioden. Den gjennomsnittlig årlige realveksten for veg- og jernbaneområdet er på knapt 8 pst. i denne perioden. Bevilgningsøkningen til vegformål i 2013 som gjelder kompensasjon for opphevelsen av veifritaket i merverdiavgiftsloven fra 1. januar 2013, er korrigert for i beregningene. Det er også korrigert for oppgaveendringer i forbindelse med forvaltningsreformen der fylkeskommunene fra og med 2010 overtok ansvaret for en del av det statlige vegnettet. Veg- og jernbanebevilgningene er anslått gjennomsnittlig å øke med 7,8 pst. årlig fra 2013 til 2017 og gjelder oppfølging av Nasjonal transportplan 2014–2023 og etablering av det nye vegselskapet. Kompensasjon for betaling av merverdiavgift etter omlegging av Jernbaneverket til Jernbanedirektoratet og Bane Nor SF, infrastrukturforetaket på jernbane, er da holdt utenom. Den årlige veksten til andre samferdselsformål enn veg og jernbane har gjennomsnittlig vært på 3,3 pst. fra 2009 til 2013. Veksten fra 2013 til 2017 for samme formål er anslått til 2,2 pst.

Utgiftene til forsvarsformål har i perioden 2009–2013 hatt en årlig reduksjon på 0,8 pst. i gjennomsnitt. Det er da korrigert for innføring av bruttobudsjettering av Forsvarsbygg fra 2011. Utgifter til redningshelikopter som i hovedsak dekkes av Justis- og beredskapsdepartementet er holdt utenfor forsvarsformål og ført under rettsvesen og beredskap. Utgiftene til forsvarsformål anslås å øke med 2,5 pst. gjennomsnittlig per år fra 2013 til 2017. Økningen skyldes i hovedsak økte bevilgninger til kampflyanskaffelsen med baseløsning. Utgiftene til forsvarsformål er redusert med 1,4 pst. mellom 2016 og 2017. Dette skyldes i stor grad at en stor utbetaling i forbindelse med kampflyanskaffelsen ble forskjøvet fra 2015 til 2016, samt andre engangsutgifter i 2016.

Utgifter til politikkområdet klima- og miljø omfatter tiltak under Klima- og miljødepartementet. Utgifter til klima- og miljøtiltak under andre departementer er ikke med. Utgiftene i denne kategorien gir derfor ikke et fullstendig uttrykk for de samlede politiske prioriteringene av klima og miljø. Klima- og miljøpolitikken føres dessuten i stor grad ved hjelp av skatter, avgifter og reguleringer. Det har vært en betydelig vekst i bevilgningene til Klima- og miljødepartementet fram til 2013. Hovedforklaringen ligger i en økning til klima- og skogsatsingen fra 0,9 mrd. kroner i 2009 til 2,2 mrd. i 2013. I denne perioden har utgiftene til internasjonal klima- og skogsatsing vokst reelt med 21,5 pst. gjennomsnittlig per år. Fra 2013 til 2017 forventes den internasjonal klima- og skogsatsingen å vokse reelt med 3,6 pst. i gjennomsnitt per år.

Politikkområdet statlig administrasjon, EØS-finansieringsordningene mv. omfatter i hovedsak utgifter til Kongehuset, Stortinget, Regjeringen, administrasjonen av departementene og deler av budsjettene til Utenriksdepartementet og Finansdepartementet som har karakter av fellesadministrasjon, herunder EØS-finansieringsordningene. I perioden 2009–2013 ble utgiftene til kategorien redusert med en gjennomsnittlig årlig rate på 0,7 pst. Dette må særlig ses i lys av at utgiftene til EØS-finansieringsordningene ble redusert fra 2,2 mrd. kroner i 2009 til 1,8 mrd. kroner i 2013. Fra 2013 til 2017 økte utgiftene gjennomsnittlig med 1,3 pst. per år. Byggeprosjekter under Stortinget bidrar til realvekst fra 2013 til 2017. Utgifter til EØS-finansieringsordningen nådde i 2015 en topp på 4,2 mrd. kroner. En reduksjon til 2,9 mrd. kroner i 2016 og videre til 1,2 mrd. kroner i 2017 forklarer den moderate veksten på politikkområdet samlet sett på 1,3 pst fra 2013 til 2017 og den reelle nedgangen på 2,5 pst fra 2016 til 2017. Reduksjonen skyldes at mange av programmene innenfor gjeldende avtaleperiode er i avslutningsfasen.

I tabellen framkommer tall for rammeoverføringene til kommuner og fylkeskommuner. Ettersom rammeoverføringene kun er én av flere finansieringskilder for kommuner og fylkeskommuner, er det ikke beregnet realvekst for dette området. Videre kan rammeoverføringene endres betydelig mellom år som følge av innlemming av øremerkede tilskudd og fastsettelsen av skattørene for kommunene og fylkeskommunene. Det er i tabell 4.1 korrigert for store reformer som påvirker nivået på rammetilskuddene, jf. boks 4.1 Rammeoverføringer til kommuneforvaltningen. Når en beregner den samlede underliggende realveksten i statsbudsjettet medregnet folketrygden, korrigeres ofte de kommunale rammeoverføringene for skatteendringer som påvirker veksten i kommuneforvaltningens økonomi. Det er ikke korrigert for endringer i skattereglene i tabell 4.1. Blant annet må en moderat vekst i rammetilskuddene fra 2015 til 2016 ses på bakgrunn av økte kommunale skattører i 2016. Kommuneøkonomien omtales utførlig i den årlige kommuneproposisjonen og av Det tekniske beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi.

Det gis årlig et betydelig beløp i kompensasjon for merverdiavgift til kommuner, statlige virksomheter og private. I tabell 4.1 er ikke disse bevilgningene fordelt på formål.

Utgiftene til renter av statsgjelden varierer dels som følge av statens lånestrategi og endringer i rentenivået. Bevilgningene er et resultat av tekniske forutsetninger om låneopptak og renteutviklingen mer enn prioriteringer i budsjettet. I Norge dekkes også det oljekorrigerte underskuddet av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettets renteutgifter er dermed uavhengig av den oljekorrigerte balansen på statsbudsjettet.

Statlig petroleumsvirksomhet omfatter utgifter til statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) og utgifter i forbindelse med disponering av innretninger på kontinentalsokkelen. Utgiftene til petroleumsvirksomheten varierer til dels betydelig mellom år. Det er særlig investeringsutgiftene som varierer mye.

4.4 Utgiftsutviklingen i folketrygden – realvekst

Tabell 4.2 viser realveksten i folketrygdens utgifter i faste 2017-kroner og i pst. Utgiftsformålene er delt inn etter stønadstype, jf. fotnote til tabellen. Dagpenger mv. er ikke inkludert i tabellen. Beløpene for perioden 2009–2015 er basert på regnskapstall, mens beløpene for 2016 er anslag på regnskap. For 2017 brukes utgiftsanslag som følger av Regjeringens budsjettforslag i Gul bok 2017.

For sykepenger og foreldrepenger framkommer realveksten ved at utgiftene justeres for lønnsutviklingen. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger, uføretrygd, alderspensjon, enslige forsørgere og etterlatte justeres for utviklingen i folketrygdens grunnbeløp (G). Andre helseformål er justert med dels konsumprisindeksen og dels lønnsvekst. For medisiner er det lagt til grunn at den observerte prisstigningen motsvares av en kvalitetsforbedring, slik at de nominelle tallene gir et dekkende uttrykk for realveksten. Hjelpemidler og øvrige stønader er justert med konsumprisindeksen.

Tabellen illustrerer blant annet endringer i sykepengeutgiftene som følge av endringer i fraværstilbøyeligheten og antall sysselsatte. Økningen i utgiftene til alderspensjon skyldes økning i antall pensjonister og økt pensjonsopptjening. For uføretrygd og andre stønader illustrerer tallene hovedsakelig endringer i antall mottakere.

Samlet sett har det vært en realvekst i folketrygdens utgifter hvert år siden 2009. Utgiftsveksten i disse rettighetsbaserte ordningene har begrenset handlingsrommet i budsjettpolitikken i betydelig grad, og det forventes at dette vil gjelde også i de kommende årene.

Utviklingen i folketrygdens utgifter etter stønadstype 2009–2017. Realvekst i mill. 2017-kroner og prosent1.

Stønadsutgifter:

2009

2013

2009–2013 ²

2014

2015

2016

2017

Sykepenger

46 980

40 520

-6 460

41 150

41 250

40 440

40 820

årlig vekst i mill. kroner

4 750

550

-1 615

630

100

-810

380

årlig vekst i prosent

11,2

1,4

-3,6

1,6

0,2

-2,0

0,9

Arbeidsavklaringspenger

39 570

40 380

810

37 910

36 440

35 420

34 810

årlig vekst i mill. kroner

3 730

-1 280

203

-2 470

-1 470

-1 020

-610

årlig vekst i prosent

10,4

-3,1

0,6

-6,1

-3,9

-2,8

-1,7

Uføretrygd

77 650

79 990

2 340

79 750

80 570

82 330

83 850

årlig vekst i mill. kroner

260

-840

585

-240

820

1 760

1 520

årlig vekst i prosent

0,3

-1,0

0,8

-0,3

1,0

2,2

1,8

Alderspensjon

147 650

184 180

36 530

193 330

200 600

207 480

214 890

årlig vekst i mill. kroner

3 980

9 420

9 133

9 150

7 270

6 880

7 410

årlig vekst i prosent

2,8

5,4

5,7

5,0

3,8

3,4

3,6

Enslige forsørgere og etterlatte

7 400

6 360

-1 040

5 960

5 830

5 510

5 420

årlig vekst i mill. kroner

-150

-200

-260

-400

-130

-320

-90

årlig vekst i prosent

-2,0

-3,0

-3,7

-6,3

-2,2

-5,5

-1,6

Foreldrepenger

18 070

19 140

1 070

19 730

20 320

20 710

20 830

årlig vekst i mill. kroner

1 270

80

268

590

590

390

120

årlig vekst i prosent

7,6

0,4

1,5

3,1

3,0

1,9

0,6

Medisiner og hjelpemidler

15 530

15 660

130

16 630

17 590

18 420

19 830

årlig vekst i mill. kroner

-20

-150

33

970

960

830

1 410

årlig vekst i prosent

-0,1

-0,9

0,2

6,2

5,8

4,7

7,7

Andre helseformål

14 730

16 250

1 520

16 790

17 460

17 810

18 180

årlig vekst i mill. kroner

760

250

380

540

670

350

370

årlig vekst i prosent

5,4

1,6

2,5

3,3

4,0

2,0

2,1

Øvrige stønader

4 220

4 110

-110

4 050

3 950

3 870

3 780

årlig vekst i mill. kroner

60

-60

-28

-60

-100

-80

-90

årlig vekst i prosent

1,4

-1,4

-0,7

-1,5

-2,5

-2,0

-2,3

Sum:

371 800

406 590

34 790

415 300

424 010

431 990

442 410

årlig vekst i mill. kroner

14 640

7 770

8 698

8 710

8 710

7 980

10 420

årlig vekst i prosent

4,1

1,9

2,3

2,1

2,1

1,9

2,4

¹ Sykepenger omfatter kap. 2650 unntatt tilretteleggingstilskudd. Arbeidsavklaringspenger omfatter kap. 2651 unntatt legeerklæringer. Uførepensjon/uføretrygd omfatter kap. 2655 unntatt menerstatning ved yrkesskade og tidsbegrenset uførestønad. Alderspensjon omfatter kap. 2670. Enslige forsørgere og etterlatte omfatter kap. 2680 Etterlatte og kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far. Bidragsforskott på kap. 2620 post 76 er korrigert for inntekter fra bidragspliktige. Foreldrepenger omfatter kap. 2530. Medisiner og hjelpemidler omfatter kap. 2751 (medisinsk forbruksmateriell og blåreseptmedisiner), deler av kap. 2752 (refusjon egenbetaling blåreseptmedisiner) og de hjelpemiddelrelaterte postene på kap. 2661. Andre helseformål omfatter programområde 30 Stønad ved helsetjenester, unntatt ovennevnte utgifter under kap. 2751 og kap. 2752. Øvrige stønader omfatter de resterende stønadsordningene under programområde 29 Sosiale formål (blant annet grunn- og hjelpestønad). Det er korrigert for større tekniske endringer i perioden. F.eks. er utgiftene til uførepensjon i 2014 og tidligere år justert slik at de er sammenlignbare med bruttoutgiftene til ny uføretrygd fra 2015.

² I kolonnen 2009–2013 er det oppgitt bevilgningsøkningen i perioden i reelle tall, samt gjennomsnittlig årlig vekst i mill. kroner og i prosent i perioden.

Kilde: Finansdepartementet

Sykepenger

Etter en betydelig økning i det trygdefinansierte sykefraværet i 2009 og foregående år, ble fraværet lavere i 2010 til 2012. Fra 2013 og fram til 2015 var det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt relativt stabilt. Utviklingen så langt i år viser en nedgang i fraværet per sysselsatt, og det legges nå til grunn en reduksjon i det trygdefinansierte sykefraværet på 2,0 pst. i 2016, sammenlignet med 2015. For 2017 legges det til grunn nullvekst. Veksten i sykepengeutgiftene påvirkes også av endringer i sysselsettingen. Det har vært sysselsettingsvekst i alle årene, med unntak av en svak nedgang i 2009–2010. I 2016 og 2017 anslås realveksten i folketrygdens sykepengeutgifter til hhv. -2,0 pst. og 0,9 pst.

Arbeidsavklaringspenger

Fra og med 1. mars 2010 ble rehabiliteringspenger, attføringspenger og tidsbegrenset uførestønad slått sammen under betegnelsen arbeidsavklaringspenger. I 2010 økte utgiftene med 7,0 pst. Veksten antas å være knyttet til overgangen til nytt regelverk. I 2011 flatet veksten noe ut, og fra 2012 har det vært en årlig nedgang i utgiftene som følge av færre mottakere av arbeidsavklaringspenger. For 2017 ventes en fortsatt nedgang i antall mottakere av arbeidsavklaringspenger. I 2016 og 2017 anslås realveksten i folketrygdens utgifter til arbeidsavklaringspenger til hhv. -2,8 pst. og -1,7 pst.

Uføretrygd

Utgiftene til uføretrygd[1] følger i stor grad utviklingen i antall mottakere. De første årene etter 2009 var utviklingen i antall uføre om lag i tråd med den demografiske utviklingen. I 2013 falt antall mottakere av uføretrygd noe da mange uføre nådde pensjonsalder. Dette ble etterfulgt av en økning i antall mottakere igjennom 2014. Også i 2015 og 2016 har antall uføre vist en sterk vekst. Dette har sammenheng med høy tilgang til uføretrygd fra arbeidsavklaringspenger, i tillegg til at noe færre uføre nådde pensjonsalder enn tidligere år. I 2017 forventes fortsatt vekst i antall mottakere. I 2016 og 2017 anslås realveksten i folketrygdens utgifter til uføretrygd til hhv. 2,2 og 1,8 pst.

Alderspensjon

Fra 2011 ble det mulig å ta ut alderspensjon fra fylte 62 år, mot 67 år tidligere. Mange valgte å ta ut alderspensjon før fylte 67 år, og dette bidro til at utgiftene til alderspensjon økte betydelig fra 2011 og de påfølgende årene. Den årlige veksten i antall alderspensjonister under 67 år har vært avtakende, og ventes etter hvert å flate ut. Utgiftene til alderspensjon vil likevel øke betydelig i årene som kommer, hovedsakelig som følge av at det blir flere alderspensjonister over 67 år. I 2016 og 2017 bidrar også økt grunnpensjon til gifte og samboende pensjonister og økt minstepensjon til enslige til økt realvekst. I 2016 og 2017 anslås realveksten i folketrygdens utgifter til alderspensjon til hhv. 3,4 pst. og 3,6 pst.

Enslige forsørgere og etterlatte

Utgiftene til enslige forsørgere og etterlatte har vært reelt avtakende i hele perioden. Nedgangen kan ha sammenheng med økt barnehagedekning, at flere har delt omsorg og at regelverket for å motta overgangsstønad har blitt strammet inn (etter 2011) og blitt gjort mer arbeidsrettet. Utgiftene til etterlattepensjoner har falt, blant annet som følge av økt yrkesdeltakelse blant kvinner. Det anslås en samlet nedgang i folketrygdens utgifter til enslige forsørgere og etterlatte på 5,5 pst. og 1,6 pst. for hhv. 2016 og 2017.

Foreldrepenger

Det har vært realvekst i utgiftene til foreldrepenger i hele perioden. Dette skyldes blant annet flere utvidelser av foreldrepengeordningen, økt yrkesdeltakelse blant mødre, og at økt uttak blant fedre har gitt høyere gjennomsnittlig utbetalingsgrunnlag. Opptjeningsgrunnlaget for foreldre, og dermed også utbetalingene per familie, har også økt mer enn den generelle lønnsveksten. Det forventes at utgiftene til foreldrepenger vil øke reelt med 1,9 pst. i 2016 og 0,6 pst. i 2017.

Medisiner og hjelpemidler

De siste årene har ulike prisregulerende tiltak bidratt til å dempe veksten i utgiftene til legemidler. Blant annet har årlig maksimalprisregulering av reseptpliktige legemidler og trinnprismodellen for generiske legemidler gitt innsparinger. Fra 2014 har derimot en svekket norsk krone gitt noe merutgifter ved maksimalprisreguleringen. Det anslås en underliggende volumvekst til medisiner og hjelpemidler på 7,7 pst. fra 2016 til 2017.

Andre helseformål

Utgiftene til andre helseformål har økt gjennom perioden, men vekstraten har variert. Veksten er særlig knyttet til refusjon for legetjenester og refusjon av egenandeler ut over tak 1. Det anslås en realvekst på om lag 2,1 pst. i utgiftene til andre helseformål fra 2016 til 2017.

Figur 4.4 Realvekst i utgiftene til utvalgte formål 2009–2017. Indeksert slik at 2009=100.

Figur 4.5 Andel av regnskapsførte utgifter til folketrygden i 2015 (2017-kroner)

4.5 Utvikling i bevilgninger til forskning over statsbudsjettet

Kunnskapsdepartementets foreløpige anslag tilsier samlede bevilgninger til forskning og utvikling på 34,5 mrd. kroner i 2017. Det utgjør 1,05 pst. av anslått BNP i 2017. Realveksten fra 2016 til 2017 er anslått til 3,1 pst. Den offentlige innsatsen til forskning og utvikling er anslått til 37,7 mrd. kroner når Skattefunn inkluderes. Dette utgjør 1,15 pst. av anslått BNP i 2017.

Bevilgningene til forskning og utvikling er anslått å øke nominelt med 1,9 mrd. kroner fra 2016, jf. tabellen nedenfor. Økningen fordeler seg over mange departementers budsjetter. En stor del av økningen er over Kunnskapsdepartementets budsjett, og skal blant annet gå til nye rekrutteringsstillinger, fri prosjektstøtte, stimuleringstiltak for deltakelse i Horisont 2020 og økte bevilgninger til universitets- og høyskolesektoren. Økningen over Klima- og miljødepartementets budsjett gjelder i hovedsak satsing på forskning for lavutslippssamfunnet, mens forslag om økte midler til bygg i universitets- og høyskolesektoren gir vekst under Kommunal- og moderniseringsdepartementet.

Samtidig trekkes utgiftene ned av lavere kontingent til EUs rammeprogram og av ettårig budsjettiltak i Norges forskningsråd som skal redusere overførte bevilgninger mellom år. Bygging av det nye isgående forskningsfartøyet «Kronprins Haakon» gir en stor økning i FoU-utgiftene over Nærings- og fiskeridepartementets budsjett. Tilsvarende skyldes nedgangen i utgiftene over Utenriksdepartementets budsjett overlevering av forskningsfartøy i 2016. Økningen over Landbruks- og matdepartementets budsjett skyldes i hovedsak innarbeiding av forskningsavgift på landbruksprodukter i statsbudsjettet fra og med 2017.

For perioden 2010–2014 viser utviklingen i bevilgninger til forskning og utvikling over statsbudsjettet en realvekst på 8,5 pst. uten Skattefunn. Det tilsvarer en gjennomsnittlig årlig realvekst på 2,1 pst. Realveksten fra 2015 til 2016 anslås nå til 4,3 pst i statsbudsjettanalysen for 2016 fra Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU).

Tabellen nedenfor viser anslaget for bevilgningene til FoU over statsbudsjettet fordelt på departement. Tallene er usikre. De foreløpige anslagene for 2017 tar utgangspunkt i statsbudsjettanalysen for 2016. NIFU vil legge frem endelige anslag for FoU-bevilgningene i juni 2017.

Bevilgninger til FoU over statsbudsjettet fordelt på departement. Mill. kroner.

Departement

Saldert budsjett 2016

Forslag 2017

Endring 2016–2017

Arbeids- og sosialdepartementet

282

310

28

Barne- og likestillingsdepartementet

163

157

-6

Finansdepartementet

128

144

16

Forsvarsdepartementet

1 140

1 168

28

Helse- og omsorgsdepartementet

4 560

4 556

-4

Justis- og beredskapsdepartementet

84

112

28

Klima- og miljødepartementet

856

964

108

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

1 086

1 319

233

Kulturdepartementet

199

203

4

Kunnskapsdepartementet

16 240

16 724

484

Landbruks- og matdepartementet

661

801

140

Nærings- og fiskeridepartementet

3 812

4 809

997

Olje- og energidepartementet

1 046

1 018

-28

Samferdselsdepartementet

332

349

17

Statsbankene

534

501

-33

Utenriksdepartementet

1 568

1 406

-162

Totalt

32 691

34 541

1 850

5 Flerårige budsjettkonsekvenser 2018–2020

5.1 Bakgrunn

Framskrivingene for perioden 2018–2020 skal gi et nøkternt og realistisk bilde av de framtidige budsjettkonsekvensene av Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2017.

Hensikten med framskrivingene er å legge til rette for en realistisk prioritering i tråd med politiske målsettinger og økonomiske utsikter. Sammen med forventet utvikling i skatte- og avgiftsinntektene og avkastningen fra Statens pensjonsfond utland, gir framskrivingene grunnlag for å vurdere handlingsrommet i budsjettpolitikken de nærmeste årene. Eventuelle nye satsinger og videre opptrapping av eksisterende planer må innpasses innenfor dette handlingsrommet. Politiske ambisjoner om framtidige satsinger, målsettinger og varslede tiltak som ikke er en del av Regjeringens budsjettforslag for 2017, omfattes ikke av budsjettframskrivingene. Slike ambisjoner omtales i avsnitt 5.4.

Som en del av budsjettet for 2017 legger Regjeringen fram en tiltakspakke mot ledighet på om lag 4 mrd. kroner, jf. nærmere omtale i kap. 1. En vesentlig del av tiltakene er midlertidige og er innrettet slik at de lett skal kunne reverseres. I framskrivningene er det derfor lagt til grunn at flere av tiltakene ikke videreføres fra 2018. Beslutning om avvikling eller videreføring vil bli tatt i den ordinære budsjettprosessen.

5.2 Grunnlaget for beregning av flerårige budsjettkonsekvenser

Budsjettframskrivingene skal være helhetlige. Utgifts- og inntektsutviklingen i perioden 2018–2020 vurderes for alle poster i statsbudsjettet.

Det legges til grunn følgende prinsipper:

Utgifter til regelstyrte ordninger framskrives i tråd med regelverket, inkludert forslag til regelverksendringer i dette budsjettet.

Utgifter til store, enkeltstående investeringer framskrives i takt med framdriftsplanen.

På områder der enkeltinvesteringer inngår i en større investeringsramme, videreføres rammen uendret.

Det korrigeres for engangsutgifter og -inntekter i forslaget for neste år.

Tiltak som settes i gang i løpet av budsjettåret framskrives med helårsvirkningen.

Øvrige utgifter og inntekter videreføres i hovedsak uendret.

Alle tall i tabellene nedenfor er endringer i 2018–2020 sammenlignet med Regjeringens forslag til budsjett for 2017, målt i 2017-kroner.

Nedenfor gis det en nærmere omtale av elementene som inngår i framskrivingene av flerårige budsjettkonsekvenser.

Regelstyrte ordninger

Utgifter til regelstyrte ordninger er definert ved at utgiftene følger av et regelverk og ikke en fastsatt budsjettramme. Bevilgningene har gjerne stikkordet «overslagsbevilgning». Utgifter under folketrygden utgjør en vesentlig del. Andre store ordninger hvor utbetalingene følger av regelverket, er bevilgningene til innsatsstyrt finansiering av helseforetak, barnetrygd, utdanningsstøtte gjennom Statens lånekasse for utdanning og pensjonsutbetalinger fra Statens pensjonskasse.

De regelstyrte utgiftene framskrives på grunnlag av forventninger om utbetalingene forutsatt uendret regelverk og forventet demografisk utvikling. Konsekvenser av regelverksendringer som foreslås i budsjetteringsåret, innarbeides også.

Investeringer

Som investeringer regnes bevilgninger under postgruppen 30-49. De største er investeringer i riksveger, jernbane, forsvaret og bygg i regi av Statsbygg. Investeringer i petroleumssektoren er holdt utenom.

Mange investeringer går over flere år. Utgiftene kan variere betydelig. Typisk vil vedtak om å sette i gang et nytt byggeprosjekt medføre en begrenset startbevilgning det første året og vesentlig økte bevilgninger senere år.

Bevilgningene til igangsatte byggeprosjekter i Statsbygg med en vedtatt kostnadsramme justeres som hovedregel på bakgrunn av forventet framdrift for byggeprosjektene. Dette vil også gjelde andre investeringsprosjekter som finansieres over statsbudsjettet, for eksempel IT-prosjekter. For investeringer i veger og jernbane som inngår i Nasjonal transportplan 2014–2023, og investeringer som gjelder forsvaret, videreføres rammen reelt sett uendret i framskrivingen.

Bevilgningene på postene 30-49 gir ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet. Investeringer i helseforetakene finansieres for eksempel med tilskudd over statsbudsjettet, mens deler av vegutbyggingen finansieres med bompenger utenfor statsbudsjettet.

Engangseffekter og helårsvirkninger

Salg av eiendommer, innbetaling fra fond, auksjonering av konsesjoner og ekstraordinære utbyttebetalinger kan gi store inntekter som normalt ikke kan videreføres på samme nivå for senere år. Det er tatt hensyn til slike engangseffekter i framskrivingene.

Enkelte nye tiltak iverksettes i løpet av budsjettåret, slik at budsjetteffekten påfølgende år blir større. Et eksempel på dette kan være bevilgninger til utdanningstiltak som skal følge skoleåret med oppstart i august, og som får helårsvirkning året etter. For andre ordninger kan innfasingen vare over flere år. Dette er tatt hensyn til i framskrivingene.

5.3 Budsjettkonsekvenser 2018–2020

Utgiftene

Tabellene 5.1 til 5.3 oppsummerer framskrivningene av utgiftene. Tabellene viser konsekvensene for 2018, 2019 og 2020 av Regjeringens forslag til budsjett for 2017.

Tabell 5.1 Flerårige budsjettkonsekvenser, endringer i forhold til Gul bok 2017, utgifter¹

Mill. 2017-kroner

2018

2019

2020

Utgiftsøkninger utenom folketrygden

-4 149

-7 485

-7 932

Utgiftsøkninger i folketrygden

9 914

19 799

29 874

Utgiftsøkninger totalt

5 765

12 314

21 942

¹ Dagpenger, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

Samlet øker utgiftene kraftig de nærmeste årene. I 2020 vil utgiftene være 21,9 mrd. kroner høyere enn i 2017. Det er utgiftene under folketrygden som bidrar mest til de økte utgiftene, med en vekst på knapt 10 mrd. kroner i året. Innenfor folketrygdens ordninger er det særlig utgiftene til alderspensjon som øker mye, og står for om lag 2/3 av utgiftsveksten i folketrygden fram til 2020.

Utgifter utenom folketrygden går ned gjennom perioden. Dette skyldes blant annet en kraftig reduksjon i antall asylankomster, noe som gir lavere anslag på utgifter til asylmottak og bosetting de kommende årene. I tillegg bidrar ferdigstillelse av flere investeringsprosjekter og en utfasing av tiltakspakken til å trekke utgiftene ned i perioden 2018–2020. Områder som trekker i motsatt retning er EØS-finansieringsordningene, anslag for Statens lånekasse, ressurskrevende tjenester i kommunene og momskompensasjon.

Tabell 5.2 Flerårige budsjettkonsekvenser fordelt på drift, investeringer og overføringer 2018–2020¹. Endringer i forhold til Gul bok 2017

Mill. 2017-kroner

2018

2019

2020

Driftsutgifter

-1 226

-1 500

-1 381

Nybygg, anlegg

-2 343

-7 025

-9 325

Overføringer til andre, mv.

9 335

20 839

32 648

Sum

5 765

12 314

21 942

¹ Dagpenger, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

I tabell 5.2 er framskrivingene fordelt på drift, investeringer (nybygg, anlegg) og overføringer til andre. I budsjettframskrivingene reduseres driftsutgiftene med 1,2 mrd. kroner i 2018, og går ytterligere noe ned i perioden. Det er særlig reduserte driftsutgifter på utlendingsfeltet som trekker ned. I tillegg kommer driftsutgifter knyttet til midlertidige prosjekter og investeringer som skal fases ut, samt driftsutgifter i blant tiltak for økt sysselsetting. I motsatt retning trekker økt tilskudd til Statens pensjonskasse.

Investeringene går betydelig ned gjennom perioden. Dette skyldes at mange prosjekter er i ferd med å ferdigstilles. Dette gjelder igangsatte byggeprosjekter under Statsbygg, nytt forskningsfartøy, nødnett og IKT-prosjekter. Samtidig utfases den midlertidige finansieringen av kampfly. Utgiftsveksten under overføringer til andre skyldes i all hovedsak veksten i folketrygdens utgifter.

Inntektene

På inntektssiden er det vesentlig færre poster som endrer seg utover i perioden. Inntektene forventes å øke med 0,7 mrd. kroner fra 2017 til 2018. Dette skyldes i hovedsak økte inntekter fra salg av klimakvoter som trekker inntektene opp tidlig i perioden. Fra 2019 forventes inntektene å gå ned med om lag 0,4 mrd. kroner sammenlignet med 2017. Anslagene på utlendingsområdet innebærer lavere refusjoner av ODA-godkjente utgifter og er hovedårsaken til nedgangen.

Handlingsrommet i årene framover

Skatte- og avgiftsinntektene forventes å øke over tid som følge av vekst i skattegrunnlagene (gitt uendret skatte- og avgiftssystem). For de nærmeste årene anslås den underliggende veksten i skattegrunnlagene å styrke budsjettet med vel 16 mrd. kroner per år. Anslaget har blitt satt litt ned de siste årene, noe som må ses i sammenheng med at anslaget for trendveksten i norsk økonomi er nedjustert. I årene fremover kan vi ikke vente det samme sterke vekstbidraget til fastlandsøkonomien fra norsk sokkel som i årene før omslaget i oljemarkedet.

Regjeringens forslag til budsjett innebærer nye bokførte skatte- og avgiftslettelser på 1,7 mrd. kroner i 2017. Blant annet settes selskapsskattesatsen ned fra 25 til 24 pst. Påløpt utgjør nye skatte- og avgiftslettelser i 2017 2,8 mrd. kroner. I tillegg kommer helårsvirkningen av skatte- og avgiftslettelsene i 2016.

Bruken av olje- og fondsinntekter har økt markert siden 2001 og blitt en stadig viktigere finansieringskilde i de årlige statsbudsjettene. Om lag hver syvende krone som brukes over offentlige budsjetter i 2017 vil hentes fra Statens pensjonsfond utland. I årene fremover er veksten i fondet ventet å avta som følge av lavere olje- og gasspriser, samt utsikter til lavere realavkastning enn 4 pst. de neste 10-15 årene. I tillegg har det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet, og dermed uttaket fra fondet, økt. Rommet for ytterligere økt bruk av oljeinntekter er dermed begrenset. For de nærmeste årene vil et uendret nivå på det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet som andel av trend-BNP for Fastlands-Norge gi en økning i bruken av olje- og fondsinntekter på om lag 4 mrd. kroner per år. Budsjettpolitikken på mellomlang sikt er nærmere omtalt i avsnitt 3.1 i Meld. St. 1 (2016–2017) Nasjonalbudsjettet 2017.

Tallene i dette kapitlet viser at økte utgifter og reduserte inntekter utenom skatter og avgifter samlet svekker budsjettbalansen med 5 mrd. kroner fra 2017 til 2018. Fra 2018 til 2019 svekkes budsjettbalansen med ytterligere 7,7 mrd. kroner og fra 2019 til 2020 med 9,5 mrd. kroner. Det er usikkerhet om anslagene, og usikkerheten øker utover i perioden. Dette gjelder spesielt anslagene framtidige asylankomster som går kraftig ned i perioden og som trekker utgifter utenom folketrygden ned. Legger vi anslagene for folketrygden til grunn vil utgiftene økte med om lag 10 mrd. kroner per år.

Framskrivingene viser de framtidige konsekvensene av Regjeringens budsjettforslag for 2017. Mulige effektiviseringstiltak som kan øke handlingsrommet, slik som videreføring av avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen, er ikke tatt med. Framskrivingene omfatter heller ikke eventuelle utgiftsøkninger blant annet for helse- og omsorgstjenester som følge av at det blir flere eldre. Disse utgiftene kan anslås til 4 mrd. kroner årlig, jf. omtale i avsnitt 5.4. Det er heller ikke tatt hensyn til opptrappingsplaner og oppfølging av varslede satsinger som ikke er en del av Regjeringens budsjettforslag for 2017. Flere av disse er forholdsvis konkrete, slik som skattereformen, Nasjonal transportplan og Langtidsplanen for forsvaret, og vil legge bindinger på fremtidige budsjetter. Større planer er nærmere omtalt i avsnitt 5.4.

Det samlede handlingsrommet i budsjettet i årene framover, dvs. veksten i skatte- og fondsinntekter fratrukket vekst i bundne utgifter, er usikkert, men vil trolig være mindre enn i årene vi har bak oss. Basert på anslagene ovenfor og jf. nærmere omtale i avsnitt 3.1 i Meld. St. 1 (2016–2017), kan handlingsrommet før effektivisering og omprioriteringer anslås til 6-7 mrd. kroner per år de nærmeste årene fremover.

Flerårige budsjettkonsekvenser, utgifter 2018–20201. Endringer i forhold til Gul bok 2017

Mill. 2017-kroner

2018

2019

2020

Utenriksdepartementet

-562

1 965

4 654

EØS-finansieringsordningene (2009–2014)

-854

-854

-854

EØS-finansieringsordningene (2014–2021)

319

2 846

5 535

Øvrige endringer, netto

-27

-27

-27

Kunnskapsdepartementet

452

862

1 052

EUs utdannings- og ungdomsprogram

62

127

194

Universiteter og høgskoler, studieplasser

53

117

161

Norges forskningsråd

396

396

396

Statens lånekasse for utdanning

325

645

709

Kompensasjon for investeringer ved grunnskolereformen

-125

-125

-125

Øvrige endringer, netto

40

2

16

Kulturdepartementet

-275

-275

-275

Kirkereformen, engangsutgifter

-225

-225

-225

Tiltak mot ledighet

-50

-50

-50

Justis- og beredskapsdepartementet

-1 698

-4 971

-6 218

Redningshelikoptre

67

-275

-101

Nødnett

-400

-402

-394

Kriminalomsorgen

-151

-286

-286

UDI, saksbehandling og IKT-investering

-145

-211

-226

UDI, asylmottak

-1 026

-1 119

-1 067

Bosetting av flyktninger - integreringstilskudd, norskopplæring mv.

26

-2 586

-4 052

Øvrige endringer, netto

-70

-118

-119

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

-1 395

-4 002

-4 440

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

-88

-1 346

-2 455

Statsbygg, ordinære byggeprosjekter

-150

-2 193

-2 305

Statsbygg, kurantprosjekter

-233

-399

-539

Kommunereform, engangskostnader og reformstøtte

-975

-880

-430

Fylkessammenslåing, engangskostnader

-240

-240

-240

Rammetilskudd kommunene

250

250

250

Ressurskrevende tjenester

663

1 369

1 902

Kommunalt vedlikehold, engangstilskudd

-650

-650

-650

Øvrige endringer, netto

27

86

28

Arbeids- og sosialdepartementet

8 909

17 027

25 610

Pensjoner mv. utenom folketrygden

210

380

550

Alderspensjon

6 600

13 020

19 730

Uføretrygd

980

1 840

2 600

Sykepenger

910

1 480

2 020

Arbeidsavklaringspenger

-120

180

400

Stønad til enslig mor eller far

-60

-60

-90

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.

110

220

340

Statens pensjonskasse

100

300

500

IKT-modernisering i NAV - prosjekt 2

179

-333

-440

Øvrige endringer, netto

-

-

-

Helse- og omsorgsdepartementet

2 456

3 788

4 101

Folketrygdens helseutgifter

1 504

3 139

4 894

Investeringstilskudd, heldøgns omsorgsplasser mv.

266

-428

-1 586

Investeringslån til helseforetakene

695

1 204

909

Øvrige endringer, netto

-9

-127

-116

Barne- og likestillingsdepartementet

-350

-115

175

Avvikling av refusjonsordningen for kommunale utgifter til barnevernstiltak for enslige mindreårige asylsøkere

-470

-470

-470

Barnetrygd og kontantstøtte

130

375

665

Folketrygden, foreldrepenger

-10

-20

-20

Øvrige endringer, netto

-

-

-

Nærings- og fiskeridepartementet

-1 475

-1 467

-1 426

Halden-prosjektet

50

51

52

Romvirksomhet

-41

11

19

Isgående forskningsfartøy

-972

-972

-972

Tiltak mot ledighet under Nærings- og fiskeridepartementet

-405

-405

-405

Øvrige endringer, netto

-107

-153

-121

Landbruks- og matdepartementet

-16

-16

-16

Tømmerkaier, tiltak mot ledighet

-16

-16

-16

Samferdselsdepartementet

-673

-836

-853

Dekkelegging og gang- og sykkelveger, tiltak mot ledighet

-400

-400

-400

Statens vegvesen, kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift

-118

-261

-278

Jernbanedirektoratet, kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift

-46

-67

-67

Kystverket, kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift

-88

-88

-88

Øvrige endringer, netto

-20

-20

-20

Klima- og miljødepartementet

-5

7

-23

Avslutning av nasjonalparkplanen

-53

-53

-53

CO₂-kompensasjonsordningen

158

170

170

Opprydningstiltak

-90

-90

-90

Øvrige endringer, netto

-21

-21

-51

Finansdepartementet

318

393

634

Skatteetaten, IKT-prosjekter

63

-226

-359

Merverdiavgiftskompensasjon til kommunene

300

600

900

Øvrige endringer, netto

-45

19

92

Forsvarsdepartementet

-3

-127

-1 114

Kampfly, midlertidig finansiering

-3

-127

-1 114

Olje- og energidepartementet

-217

-217

-217

Petroleumsforskning (DEMO 2000), engangstiltak

-100

-100

-100

Flom- og skredtiltak, engangstiltak

-100

-100

-100

Øvrige endringer, netto

-17

-17

-17

Totalsum, utgifter

5 765

12 314

21 942

¹ Dagpenger, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

Nedenfor omtales nærmere de største og viktigste sakene som framkommer i tabellen.

EØS-finansieringsordningene

Utbetalingene under EØS-finansieringsordningene går noe ned i 2018, for så å øke kraftig fram mot 2020. Dette skyldes at siste utbetaling under finansieringsordningene 2009–2014 er planlagt i 2017. Samtidig vil utbetalingene under de nye finansieringsordningene 2014–2021 begynne på et lavt nivå i 2017 for deretter å øke betydelig.

EUs utdannings- og ungdomsprogram

Utgiftene til EUs utdannings- og ungdomsprogram antas å øke som følge av en planlagt årlig økning i kontingenten til Erasmus+ utover i programperioden (2014–2020).

Norges forskningsråd

Helårsvirkning av 120 nye rekrutteringsstillinger øker bevilgningene til Norges forskningsråd med 96,2 mill. kroner fra 2018. I tillegg øker utgiftene til prosjektet Arven etter Nansen når forskningsfartøyet Kronprins Haakon kommer i bruk fra 2018. Forslaget om å redusere overføringene ved en ettårig reduksjon i bevilgningene til forskningsinfrastruktur, vil også gi en økning i utgiftene fra 2018 på 300 mill. kroner.

Statens lånekasse for utdanning

Utgiftene under Statens lånekasse for utdanning forventes å øke gjennom hele perioden. Dette skyldes blant annet økte utgifter som følge av økt antall studieplasser, opptrapping mot 11 måneders studiestøtte og innføring av rett til videregående opplæring for personer med slik utdanning fra utlandet som ikke er godkjent i Norge. Nye studieplasser fører også til økte utgifter framover til universiteter og høyskoler.

Grunnskolereformen

Kommunenes bygginvesteringer i forbindelse med skolestart for seksåringer, som har blitt finansiert med statlige tilskudd, vil være nedbetalt i 2017. Dette reduserer utgiftene til grunnopplæringen.

Kirkereformen

I forbindelse med at Den norske kirke foreslås etablert som et selvstendig rettssubjekt fra 1.1.2017, foreslås det bevilget engangstilskudd til egenkapital og til oppgjør av feriepengeforpliktelser. Dette bidrar til å trekke ned utgiftene i 2018.

Utgiftsveksten i folketrygden

Utgiftene til folketrygdens regelstyrte stønadsordninger ekskl. dagpenger mv., forventes å øke med gjennomsnittlig om lag 10 mrd. kroner hvert år i treårsperioden 2018–2020, tilsvarende en samlet vekst på knappe 30 mrd. kroner.

Veksten drives først og fremst av økte utgifter til alderspensjon. Utbetalingene til alderspensjon anslås å øke med 20 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Økningen skyldes i hovedsak at antall alderspensjonister øker.

Utgiftene til uføretrygd ventes å øke med 2,6 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Framskrivinger basert på den demografiske utviklingen, gitt konstante uttaksrater i hver aldersgruppe, tilsier fortsatt vekst i antall uføre fram til 2020. Veksten i antall uføre har vært særlig høy siden 2014 siden mange har hatt overgang fra arbeidsavklaringspenger. Det ventes derfor noe lavere vekst framover enn de seneste årene. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger ventes å øke med 0,4 mrd. kroner fra 2017 til 2020, hovedsakelig som følge av demografisk utvikling. Utgiftene til sykepenger ventes å øke med 1,6 mrd. kroner i løpet av treårsperioden som følge av økt sysselsetting og ytterligere 420 mill. kroner som følge av forslaget om utvidelser i pleiepengeordningen.

Basert på utviklingen de siste årene, anslås den underliggende veksten under programområde 30 Stønad ved helsetjenester på Helse- og omsorgsdepartementets budsjett å øke med 5,4 mrd. kroner fram til 2020. Det er særlig utgifter til legemidler som forventes å øke i perioden.

Redningshelikoptre

I 2017 og 2018 mottas de fire første nye redningshelikoptrene og det er betydelige engangsutgifter knyttet til dette. Utgiftene til anskaffelsen reduseres fra 2019 som følge av leveranse av færre helikoptre og reduserte utgifter til eiendom, bygg og anlegg tilknyttet anskaffelsen.

Nødnett

Utbyggingen av landsdekkende Nødnett ble ferdigstilt i 2015. Enkelte betalinger knyttet til blant annet nye kommunikasjonssentraler påløper imidlertid i 2017. Utgiftene til utbygging fases ut i påfølgende år.

Kriminalomsorgen

Utgiftene under kriminalomsorgen reduseres i perioden i hovedsak som følge av at leie av fengselsplasser i Nederland fases ut ila. 2018. Videre reduseres investeringsutgiftene for utvidelsene ved Ullersmo og Eidsberg fengsler fra 2017.

UDI

Utgiftene på asyl- og integreringsområdet forventes å gå betydelig ned i løpet av perioden. Dette skyldes først og fremst at effekten på offentlige utgifter av de høye asylankomstene høsten 2015 reduseres over tid, samt at prognosen for ankomster i 2016 og 2017 er lavere enn i 2015.

Kommunereform

I 2017 skal staten dekke engangskostnader for kommuner som slår seg sammen i hovedløpet for kommunereformen. Det skal etter planen ikke være sammenslåinger som utløser engangskostnader etter 2017, men utgiftene til reformstøtte til kommunene vil øke fram mot 2020. Anslagene er usikre.

Fylkessammenslåing

Det bevilges midler til dekning av engangsutgifter ved fylkessammenslåing i 2017. Det er kun lagt opp til dekning av engangskostnader i regionreformen, så det er ikke behov for bevilgning på posten etter 2017.

Byggeprosjekter

Det er blitt satt i gang mange nye byggeprosjekter de senere årene. Etter hvert som flere bygg ferdigstilles, antas utgiftene å gå noe ned fra 2018. Det er i beregningen ikke lagt til grunn utgifter til igangsetting av nye byggeprosjekter som nå er i planleggingsfasen, heller ikke til gjenoppbygging av regjeringskvartalet.

Ressurskrevende tjenester

Overføringer til kommunene gjennom toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester forventes å øke med gjennomsnittlig 0,6 mrd. kroner per år som følge av vekst i både antall brukere og kostnad per bruker. Anslagene er basert på samme årlige vekst som gjennomsnittet de siste fire årene (2013–2016).

Rammetilskudd til kommunesektoren

Nye satsinger på kunnskapsområdet forventes å øke utgiftene til kommunene og fylkeskommunene fremover. Forsterket plikt til tidlig innsats i grunnskolen forventes å øke kommunenes utgifter med 210 mill. kroner fra 2018. Samtidig forventes det at utgiftene til rammetilskuddet til fylkeskommunene vil øke med over 150 mill. kroner over en toårsperiode, som følge av ny rett til videregående opplæring for personer med slik utdanning fra utlandet som ikke er godkjent i Norge.

Kommunalt vedlikehold

Som en del av Regjeringens særskilte tiltak mot ledighet i 2017-budsjettet, foreslås det et engangstilskudd til kommunalt vedlikehold. Tilskuddet er ettårig, og bidrar dermed til å trekke ned utgiftene i 2018.

IKT-modernisering

Prosjekt 2 i IKT-moderniseringen i Arbeids- og velferdsetaten har startet opp i år. Prosjektet skal etter planen avsluttes i 2019 og utgiftene fases dermed ut i løpet av perioden.

Investeringer i de regionale helseforetakene

Investeringer i helseforetakene finansieres gjennom basisbevilgningene til de regionale helseforetakene, samt investeringslån. De siste årene har det kommet flere investeringsprosjekter i helseforetakene inn i ordningen med statlige investeringslån. Regjeringen foreslår i 2017-budsjettet investeringslån til nytt sykehus i Stavanger, oppgradering av sentralblokka ved Haukeland universitetssjukehus, nytt psykiatribygg ved Sørlandet sykehus og oppgradering av sykehuset i Helse Førde. Prosjektene har fastsatte lånerammer. Utbetalingene de kommende årene forventes å endres i tråd med framdriften i prosjektene som nå er inne i ordningen. Anslaget for utgiftene til investeringslån vil over tid motsvares av inntekter når lånene betales tilbake.

Investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser

Kommuner som får tilsagn om investeringstilskudd til heldøgnsomsorgsplasser i 2017 mottar bevilgningen fordelt over en femårsperiode. Kommunene mottar hoveddelen av bevilgningen to-tre år etter at tilsagn er gitt, dvs. i 2019 og 2020. Nye tilsagn i 2017 bidrar isolert sett til å øke utgiftene i årene framover. Etter hvert som prosjektene ferdigstilles, vil utgiftene bli redusert. Tidligere gitte tilsagn til prosjekter som blir ferdigstilt forklarer utgiftsreduksjonen i 2019 og 2020.

Barnetrygd og kontantstøtte

På Barne- og likestillingsdepartementets område forventes det økte utgifter til barnetrygd og kontantstøtte i samsvar med SSBs befolkningsframskrivinger. Innføring av botidskrav for mottakere av kontantstøtte vil dempe veksten i utgifter til kontantstøtte i perioden.

Barnevernstiltak for enslige, mindreårige asylsøkere

Refusjonsordningen for kommunale utgifter til barneverntiltak for enslige, mindreårige asylsøkere foreslås lagt om til en stykkprisordning under Justis- og beredskapsdepartementet. Posten på Barne- og likestillingsdepartementets budsjett opprettholdes i 2017 for å refundere utgifter som påløp i 2016, før den avvikles i 2018.

Internasjonale romprogrammer

Utgifter til deltagelse i internasjonale romprogrammer påvirkes av framdriften og varigheten til prosjektene. Utbetalinger til programmer i den europeiske romfartsorganisasjonen ESA og EUs romprogrammer forventes å gå ned etter hvert som forpliktelser inngått tidligere år innfris.

Forskningsfartøy

Nytt isgående forskningsfartøy ferdigstilles i 2017 og utgiftene reduseres de kommende årene. Samlet kostnadsramme for prosjektet i 2013-kroner er 1 423 mill. kroner. Som en del av Regjeringens tiltak mot ledighet foreslås det også å bygge et kystforskningsfartøy i 2017.

Næringsrettet forskning og innovasjon - tiltak mot ledighet

Regjeringen foreslår økt bevilgning til en del programmer under Innovasjon Norge og Norges forskningsråd. Midlene skal bidra til omstilling og økt sysselsetting. Tilskuddene er midlertidige og bidrar til å trekke ned utgiftene fra 2018.

Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift

I behandlingen av Prop. 118 S (2013–2014) Endring av statsbudsjettet 2014 (endring av ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift og kompenserende tiltak) ble det lagt til grunn kompensasjon for omleggingen av ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift. Statlig kjøp av transporttjenester og infrastrukturtiltak i Nord-Norge skal blant annet øke innenfor en samlet ramme på 1 600 mill. 2014-kroner for perioden 2014–2018. Ettersom ordningen går mot slutten, reduseres utgiftene fra og med 2017.

CO₂-kompensasjonsordningen

Utgiftene til CO₂-kompensasjonsordningen er ventet å øke i årene fram mot 2020, blant annet som følge av høyere forventet kvotepris.

IKT-prosjekter i Skatteetaten

Det pågår en rekke IKT-prosjekter i Skatteetaten, blant annet modernisering av folkeregisteret og prosjektet SAFIR, som etter planen skal ferdigstilles de neste årene. Etter at prosjektene ferdigstilles i 2018 og 2019 vil utgiftene også reduseres.

Nye kampfly – midlertidig økning

I likhet med langtidsplanen for perioden 2013-2016 er det i Regjeringens forslag til langtidsplan for forsvarssektoren for perioden 2017–2020 lagt til grunn at det fram mot 2024 skal anskaffes inntil 52 nye F-35 kampfly. Det er samtidig lagt til grunn en midlertidig bevilgningsøkning på til sammen 22-28 mrd. kroner (2012-priser) over anskaffelsesperioden. Stortinget har tidligere gitt bestillingsfullmakt for totalt 28 kampfly for levering i perioden 2015–2020. I denne proposisjonen ber Regjeringen om bestillingsfullmakt for anskaffelse av ytterligere tolv fly med planlagt leveranse i 2021 og 2022. For perioden 2018–2019 legger framskrivingene til grunn at det skal bestilles ytterligere seks fly. Det er ventet at behovet for midlertid bevilgningsøkning på Forsvarsdepartementets budsjett vil nå et toppunkt i 2017, for deretter å reduseres gradvis fra 2018.

Inntekter

Som nevnt over forventes inntektene å øke med om lag 0,7 mrd. kroner fra 2017 til 2018, mens de fra 2019 forventes å gå ned med om lag 0,4 mrd. kroner sammenlignet med 2017. Det er i hovedsak økte inntekter fra salg av klimakvoter som trekker inntektene opp tidlig i perioden. Endringer i anslagene på utlendingsområdet gir lavere refusjoner av ODA godkjente utgifter og trekker i motsatt retning. Skatter og avgifter er ikke medregnet i tallene.

Tabell 5.4 Flerårige budsjettkonsekvenser, inntekter 2018–2020¹. Endringer i forhold til Gul bok 2017

Mill. 2017-kroner

2018

2019

2020

Justis- og beredskapsdepartementet

-755

-858

-835

Refusjon av ODA-godkjente flyktningutgifter

-755

-858

-835

Helse- og omsorgsdepartementet

2

62

116

Avdrag på investeringslån

2

62

116

Klima- og miljødepartementet

1 472

343

341

Salg av klimakvoter

1 472

343

341

Øvrige inntekter

2

14

22

Totalsum, inntekter

720

-439

-357

¹ Skatter og avgifter, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

ODA-godkjente flyktningutgifter

Endringer i anslagene på utlendingsområdet bidrar til å redusere inntektene med om lag 0,8 mrd. kroner i 2018 gjennom en nedgang i refusjon av ODA-godkjente utgifter. Nedgangen øker utover i perioden. Denne inntektsreduksjonen motsvares av reduserte utgifter til mottaksdrift, stønader til asylsøkere mv.

Avdrag fra regionale helseforetak

Investeringer i helseforetakene finansieres gjennom basisbevilgningen til de regionale helseforetakene, samt investeringslån. Det tildeles lån til enkeltprosjekter med fastsatte samlede lånerammer. Etter at prosjektene ferdigstilles, betales lånene tilbake og avdragene inntektsføres. Det legges til grunn at flere prosjekter vil bli ferdigstilt de neste årene og at innbetalte avdrag vil øke i årene fram til 2020.

Salg av klimakvoter

Norge skal slutte seg til den felleseuropeiske auksjonsplattformen for EUs kvotesystem. Det forventes at dette vil skje først i 2018. Som følge av etterslepet i salg av kvoter forventes det inntekter på 1,5 mrd. kroner i 2018. Fra 2019 er inntektene fra kvotesalg ventet å stabilisere seg på om lag 0,3 mrd. kroner.

5.4 Større planer og satsinger mv. som ikke inngår i budsjettframskrivingene

I framskrivingene tas det kun med framtidige konsekvenser av vedtak som er innarbeidet i Regjeringens budsjettforslag til Stortinget. Politiske målsettinger som er kommet til uttrykk i for eksempel intensjonserklæringer, stortingsmeldinger, flertallsmerknader i Stortinget mv., men som ikke er innarbeidet i Regjeringens budsjettforslag, er ikke tatt med i tallmaterialet. Enkelte av disse målsettingene er forholdsvis konkrete når det gjelder framtidige bevilgningsbehov. Utenom regelstyrte ordninger slik som pensjonsutgiftene i folketrygden og barnetrygden, er heller ikke økte utgifter som følger av demografiske endringer tatt med i framskrivingene over. Dette gjelder blant annet utgiftsøkninger til helse- og omsorgstjenester som følger av flere innbyggere og en økende andel eldre. Det gis her en grov oversikt over hvordan disse områdene kan påvirke utgiftene framover.

Nasjonal transportplan 2014–2023 og utbyggingsselskapet for veg

I Meld. St. 26 (2012–2013) Nasjonal transportplan 2014–2023 (NTP) angis det økonomiske rammer for veg, jernbane og kystformål i perioden 2014–2023. Det framgår av Regjeringens politiske plattform at Regjeringen vil øke bevilgningene til veg og kollektivtransport ut over de økonomiske rammene i NTP 2014–2023. Budsjettforslaget for 2017 innebærer en betydelig overoppfylling av de økonomiske planrammene i første fireårsperiode i NTP. Nasjonal transportplan for perioden 2018–2029 vil bli lagt fram for Stortinget våren 2017.

Regjeringen varslet i Meld. St. 25 (2014–2015) På rett vei en gradvis opptrapping i bevilgningene til utbyggingsselskapet for veg til 5 mrd. kroner årlig fra og med 2018. For 2017 foreslås et tilskudd på 3,1 mrd. kroner. En lineær opptrapping til 5 mrd. kroner i 2018 vil innebære økte utgifter i 2018. I framskrivingene er dette ikke hensyntatt.

Ny langtidsplan for forsvarssektoren

Regjeringen legger i den nye langtidsplanen for forsvarssektoren (Prop. 151 S (2015–2016)) opp til at forsvarsrammen i løpet av planperioden gradvis økes til et nivå i 2020 som ligger om lag 7,2 mrd. kroner over budsjettbanen som lå til grunn ved inngangen til langtidsplanen for 2017–2020, og som har vært referansen i arbeidet frem til ferdigstillelse av planen. Dette tilsvarer om lag 4,1 mrd. kroner over saldert budsjett for 2016.

Vekst i kommunesektorens inntekter og helseforetakenes utgifter på grunn av befolkningsutviklingen

I framskrivingene over er det lagt til grunn at kommunesektorens inntekter og overføringene til helseforetakene videreføres reelt uendret fra 2017. Det må forventes at det innenfor begge disse områdene vil være behov for økte ressurser i framtiden, blant annet for å ivareta oppgaver som følge av befolkningsutviklingen. For de nærmeste årene er denne utgiftsveksten anslått til i størrelsesorden 4 mrd. 2017-kroner per år ved videreføring av dagens standard og dekningsgrad og før en tar hensyn til at produksjonen kan bli mer effektiv og at befolkningens helse forbedres.

Disse eksemplene illustrerer at oppfølging av varslede satsinger i tråd med målsettingene vil kreve betydelige bevilgningsøkninger. Samtidig er handlingsrommet i budsjettpolitikken begrenset, jf. omtale under avsnitt 5.3 og omtalen av budsjettpolitikken på mellomlang sikt i Meld. St. 1 (2016–2017) Nasjonalbudsjettet 2017.

6 Gjennomføringen av inneværende års budsjett

Kapitlet gir en oversikt over gjennomføringen av inneværende års budsjett basert på anslag på regnskap for 2016. I tillegg gis det en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2016.

6.1 Anslag på regnskap for 2016

6.1.1 Statsbudsjettets inntekter

De samlede inntektene på statsbudsjettet for 2016 anslås nå til 1 477,5 mrd. kroner medregnet lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland, jf. tabell 6.1. Den betydelige reduksjon fra Saldert budsjett 2016 kan i stor grad tilskrives reduserte anslag for inntekter fra petroleumsvirksomheten.

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland anslås nå å bli 1 005,5 mrd. kroner i 2016. Dette er 13,9 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2016. Reduksjonen skyldes blant annet at anslagene for skatter og avgifter fra Fastlands-Norge er satt ned med 19 mrd. kroner. De oppdaterte tallene for 2016 er basert på en gjennomgang av statistikken for innbetalte skatter og avgifter hittil i år, samt nye anslag for blant annet sysselsetting, etterspørsel og lønns- og prisvekst. Anslaget for direkte skatter og folketrygdavgifter er redusert med til sammen 18,6 mrd. kroner. Inntektene fra merverdiavgiften er økt med 2,4 mrd. kroner, mens øvrige særavgifter og tollinntekter samlet sett er satt ned med 2,8 mrd. kroner.

Også anslagene for renteinntekter er redusert, og disse anslås nå 0,4 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2016.

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomhet, overføring fra Statens pensjonsfond, skatter, avgifter og renter anslås nå 5,5 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2016. Dette skyldes blant annet større overføringer fra Norges Bank enn tidligere lagt til grunn.

Tabell 6.1 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Endring fra Saldert budsjett 2016

Anslag på regnskap 2016

Salg av varer og tjenester (Driftsinntekter) (postene 1-29)

118,0

-37,1

80,9

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

26,2

0,1

26,2

Overføringer fra andre (postene 50-89)

1 317,3

-46,2

1 271,1

Tilbakebetalinger mv. (postene 90-99)

96,5

2,7

99,2

Sum inntekter

1 558,0

-80,5

1 477,5

Kilde: Finansdepartementet

6.1.2 Statsbudsjettets utgifter

Anslag på regnskap for utgiftsbevilgningene i statsbudsjettet utgjør nå 1 528,1 mrd. kroner for 2016, jf. tabell 6.2. Da er lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland medregnet. Reduksjonen fra Saldert budsjett 2016 skyldes hovedsakelig at anslaget for overføringen til Statens pensjonsfond utland er betydelig redusert.

Når lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland holdes utenom, anslås utgiftene i 2016 til 1 225,8 mill. kroner. Dette er 2,6 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2016.

Tabell 6.2 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Endring fra Saldert budsjett 2016

Anslag på regnskap 2016

Driftsutgifter (postene 1-29)

184,9

-2,0

182,9

Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

81,6

-0,9

80,6

Overføringer til andre (postene 50-89)

1 195,0

-80,2

1 114,8

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90-99)

151,0

-1,2

149,7

Sum utgifter

1 612,4

-84,4

1 528,1

Kilde: Finansdepartementet

Utgiftene utenom lånetransaksjoner ble økt med 0,2 mrd. kroner ved behandlingen av proposisjoner som ble fremmet før RNB 2016.

Også i forbindelse med RNB 2016 foreslo Regjeringen utgiftsøkninger på flere områder. For det første foreslo Regjeringen nye tiltak mot arbeidsledighet på over 900 mill. kroner. kroner. Videre ble det foreslått økte utgifter på innvandrings- og integreringsområdet (1,3 mrd. kroner), i hovedsak som følge av at bosettingen av flyktninger gikk raskere enn tidligere ventet. Det ble også foreslått økte utgifter til blant annet EØS-finansieringsordningene (0,5 mrd. kroner), tilskudd til Statens pensjonskasse (0,5 mrd. kroner), Statens lånekasse for utdanning (0,4 mrd. kroner) og bostøtte (0,3 mrd. kroner). I motsatt retning trakk blant annet anslagene for utgifter under folketrygden ekskl. dagpenger mv., som ble satt ned med 0,6 mrd. kroner ifm. RNB 2016.

I anslag på regnskap for 2016 anslås renteutgiftene å være om lag på samme nivå som til RNB 2016, hvilket innebærer en reduksjon på 0,4 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2016. Videre reduseres anslaget for utgifter til dagpenger med 0,5 mrd. kroner sammenlignet med anslaget til RNB 2016, som innebærer en økning fra Saldert budsjett 2016 på 0,2 mrd. kroner. I anslag på regnskap er det videre tatt høyde for Stortingets behandling av RNB 2016, samt forslag om tilleggsbevilgninger våren 2016 som ble fremmet etter RNB 2016. Det er videre innarbeidet oppdaterte anslag på enkelte områder, herunder utgiftene under folketrygden ekskl. dagpenger mv. Utover dette er det i anslag på regnskap lagt til grunn at tilleggsbevilgninger som fremmes i andre halvår, og som isolert sett bidrar til å svekke budsjettbalansen, dekkes ved tilsvarende nedsettelse av avsetningen til tilfeldige utgifter.

I Saldert budsjett 2016 ble det bevilget 4,4 mrd. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. Ifm. Stortingets behandling av Revidert nasjonalbudsjett 2016 ble bevilgningen redusert med 0,3 mrd. kroner. I anslag på regnskap er det lagt til grunn at bevilgningene til lønnsoppgjøret i staten mv. dekkes ved reduksjon av bevilgningen under dette kapitlet. I nysalderingsproposisjonen som fremmes senere i høst, vil det bli gjort rede for fordelingen av lønnsoppgjøret på kapittel og post, og fremmet forslag om nedsettelse av bevilgningen under kap. 2309.

6.1.3 Folketrygdens inntekter, utgifter og finansieringsbehov

Folketrygdens inntekter og utgifter medregnes i statsbudsjettet. Folketrygdens finansieringsbehov, som framkommer ved at folketrygdens inntekter bare delvis finansierer folketrygdens utgifter, dekkes ved et statstilskudd fastsatt gjennom et eget vedtak. Ved salderingen av statsbudsjettet for 2016 samtykket Stortinget i at finansieringsbehovet ble dekket.

I nysalderingsproposisjonen som legges fram senere i høst vil det bli fremmet forslag til vedtak om folketrygdens finansieringsbehov i 2016 basert på anslagsendringer mv. gjennom året.

6.1.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Petroleumsvirksomhetens inntekter fratrukket utgifter gir netto kontantstrøm fra virksomheten. Hva som inngår i petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter er fastsatt i § 3 i lov om Statens pensjonsfond.

Tabell 6.3 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Endring fra Saldert budsjett 2016

Anslag på regnskap 2016

Inntekter SDØE

119,9

-36,1

83,8

-

Utgifter SDØE

29,0

-1,0

28,0

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

97,8

-39,9

57,9

+

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

15,4

-4,5

10,8

=

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

204,1

-79,5

124,5

Kilde: Finansdepartementet

Petroleumsinntekter

Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter. Inntektene anslås til 83,8 mrd. kroner i 2016, hvilket innebærer en reduksjon på 36,1 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2016. Videre omfatter inntektene fra petroleumsvirksomheten skatt og avgift på utvinning, samt aksjeutbytte fra Statoil ASA. Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås nå til 57,9 mrd. kroner, som er 39,9 mrd. kroner lavere enn anslaget i Saldert budsjett 2016. Videre reduseres utbytteinntektene fra Statoil ASA med 4,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2016.

Petroleumsutgifter

Utgiftene til petroleumsvirksomhet består av andelen av investeringer på sokkelen som dekkes av SDØE og utgifter knyttet til disponering av innretninger på sokkelen.

Utgiftene til petroleumsvirksomheten anslås nå til 28 mrd. kroner i 2016. Dette er 1 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2016, og skyldes lavere investeringsutgifter under SDØE.

Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet til Statens pensjonsfond utland. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i 2016 anslås å bli 124,5 mrd. kroner. Det er 79,5 mrd. kroner lavere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2016.

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland til å dekke statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd er i Saldert budsjett 2016 satt til 209,0 mrd. kroner. Det oljekorrigerte underskuddet for 2016 anslås nå til 220,2 mrd. kroner, som er en økning på 11,3 mrd. kroner.

Anslaget for det oljekorrigerte underskuddet i 2016 er fortsatt usikkert. I nysalderingsproposisjonen vil det bli fremmet oppdaterte anslag for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2016 og eventuelt forslag om endret overføring fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet i 2016.

Kapitalen i Statens pensjonsfond utland anslås til 7 420 mrd. kroner ved utløpet av 2016, mens kapitalen i Statens pensjonsfond Norge anslås til 201 mrd. kroner. Samlet anslås dermed kapitalen i Statens pensjonsfond til 7 621 mrd. kroner ved utløpet av 2016.

Tabell 6.4 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter 2016

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Endring fra Saldert budsjett 2016

Anslag på regnskap 2016

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

204,1

-79,5

124,5

-

Overført til statsbudsjettet

209,0

11,3

220,2

+

Rente- og utbytteinntekter mv. fra Statens pensjonsfond

209,6

-5,5

204,1

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

204,7

-96,3

108,4

Kilde: Finansdepartementet

6.1.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes således av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger. I Saldert budsjett 2016 ble brutto finansieringsbehov anslått til 54,4 mrd. kroner. Brutto finansieringsbehov anslås nå til 50,5 mrd. kroner. Reduksjonen i finansieringsbehovet skyldes hovedsakelig at det ifm. RNB 2016 ble innarbeidet nye anslag for boliglånsordningen i Statens pensjonskasse. Disse anslagsendringene innebar både reduserte utlån og økte tilbakebetalinger.

Tabell 6.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Endring fra Saldert budsjett 2016

Anslag på regnskap 2016

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 252,5

-94,4

1 158,1

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 461,5

-83,2

1 378,3

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-209,0

-11,3

-220,2

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

209,0

11,3

220,2

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

0,0

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.

151,0

-1,2

149,7

7.

Tilbakebetalinger mv.

96,5

2,7

99,2

8.

Utlån mv., netto (6-7)

54,4

-3,9

50,5

9.

Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

54,4

-3,9

50,5

Kilde: Finansdepartementet

6.2 Statsregnskapet medregnet folketrygden for første halvår 2016

Dette avsnittet gir en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2016. Regnskapstallene er sammenstilt med Saldert budsjett 2016. Tabellene i avsnittet viser også hvor stor andel av bevilgningen i Saldert budsjett 2016 som er regnskapsført. Endrede anslag og bevilgningsendringer vedtatt etter at budsjettet ble saldert i Stortinget i fjor høst, inngår således ikke i beregningene av hvilken andel av bevilgningene som nå er regnskapsført.

6.2.1 Statsbudsjettets inntekter og utgifter

Statsregnskapet viser at det er regnskapsført inntekter på til sammen 687,2 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2016. Det tilsvarer 44,1 pst. av budsjetterte inntekter. Tabell 6.6 viser hvordan inntektene fordeler seg etter art.

Tabell 6.6 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Regnskap per 30.06.2016

Regnskap i pst. av bevilgning

Salg av varer og tjenester (Driftsinntekter) (postene 1-29)

118,0

45,9

38,9

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

26,2

12,6

48,3

Overføringer fra andre (postene 50-89)

1 317,3

577,8

43,9

Tilbakebetalinger mv. (postene 90-99)

96,5

50,8

52,7

Sum inntekter

1 558,0

687,2

44,1

Kilde: Finansdepartementet

Per 30. juni 2016 er det regnskapsført utgifter på til sammen 706,3 mrd. kroner. Det utgjør 43,8 pst. av bevilgningene. Tabell 6.7 viser hvordan beløpet fordeler seg på utgiftsarter.

Tabell 6.7 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Regnskap per 30.06.2016

Regnskap i pst. av bevilgning

Driftsutgifter (postene 1-29)

184,9

81,6

44,1

Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

81,6

34,3

42,0

Overføringer til andre (postene 50-89)

1 195,0

490,6

41,1

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90-99)

151,0

99,8

66,1

Sum utgifter

1 612,4

706,3

43,8

Kilde: Finansdepartementet

6.2.2 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten utgjør 109,1 mrd. kroner i perioden 1. januar – 30. juni 2016. Det tilsvarer 41,6 pst. av netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten slik denne ble anslått i Saldert budsjett 2016.

Tabell 6.8 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Regnskap per 30.06.2016

Regnskap i pst. av bevilgning

Inntekter SDØE

119,9

52,3

43,6

-

Utgifter SDØE

29,0

13,9

48,0

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

97,8

36,6

37,4

+

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

15,4

6,3

41,0

=

Netto kontantstrøm

204,1

81,3

39,8

Kilde: Finansdepartementet

6.2.3 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Regnskapet per 30. juni 2016 viser et brutto finansieringsbehov på 48,9 mrd. kroner.

Tabell 6.9 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2016

Regnskap per 30.06.2016

Regnskap i pst. av bevilgning

1. Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 252,5

636,4

50,8

2. Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 461,5

606,5

41,5

3. Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-209,0

29,9

-14,3

4. Overføring fra Statens pensjonsfond utland

209,0

-29,9¹

-14,3

5. Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

-

6. Utlån, gjeldsavdrag mv.

151,0

99,8

66,1

7. Tilbakebetalinger mv.

96,5

50,8

52,7

8. Utlån mv., netto (6-7)

54,4

48,9

89,9

9. Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

54,4

48,9

89,9

¹ Teknisk satt til å motsvare overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland. Overføring fra Statens pensjonsfond utland blir endelig fastsatt og ført ifm. nysalderingen av 2016-budsjettet.

Kilde: Finansdepartementet

For nærmere detaljer vedrørende statsregnskapet for første halvår 2016 vises det til tabellene i vedlegg 3.

7 Statens lånebehov

7.1 Fullmakt til å ta opp statslån o.a.

Statens lånebehov for 2017 følger av forslaget til statsbudsjett for 2017. Det blir lagt opp til at finansieringsbehovet i hovedsak blir dekket ved opptak av nye, langsiktige lån innenlands. Av hensyn til markedet for statspapirer legger Finansdepartementet normalt opp til å søke å jevne ut den langsiktige opplåningen over flere år. For 2017 er det foreslått en fullmakt på 75 mrd. kroner for opptak av nye, langsiktige lån.

Statens kortsiktige opplåning i markedet skjer ved salg av statskasseveksler, som er papirer med løpetid på inntil tolv måneder. For 2017 er det foreslått en ramme på 125 mrd. kroner for utestående volum i kortsiktige markedslån. Det er samme ramme som i 2016.

For andre kortsiktige lån ber Finansdepartementet om en fullmakt der det ikke blir satt noen konkret beløpsgrense. Departementet ber i tillegg om at den generelle fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført. Dette er omtalt nærmere i avsnitt 7.3, og forslagene er sammenfattet i tabell 7.3.

Det vises også til generell omtale av statsgjeldsforvaltningen i Meld. St. 1 (2016–2017) Nasjonalbudsjettet 2017. Dersom Stortinget vedtar de fullmaktene det her bes om, vil Finansdepartementet gi Norges Bank fullmakt til å dekke lånebehovet og evt. inngå derivatavtaler.

7.2 Sammensetningen av statsgjelden

Tabell 7.1 viser størrelsen på og sammensetningen av statens bruttogjeld ved utgangen av de to siste årene og første halvår i 2016.

Tabell 7.1 Sammensetningen av statsgjelden (i mill. kroner)

31.12.14

31.12.15

30.06.16

Langsiktige lån¹

343 656

337 737

377 207

Kortsiktige markedspapirer²

84 000

86 000

88 000

Andre kortsiktige lån³

57 797

59 080

55 442

Statsgjelden

485 453

482 817

520 650

Memo:

Rentebytteavtaler

101 750

¹ Lån med lengre løpetid enn ett år.

² Lån med løpetid inntil ett år.

³ Kontolån fra statsinstitusjoner mv.

Kilde: Finansdepartementet.

Statsgjelden består av langsiktige lån, kortsiktige markedspapirer og andre kortsiktige lån. Staten dekker behovet for langsiktig finansiering ved å selge statsobligasjoner i det innenlandske markedet gjennom auksjoner. Den kortsiktige opplåningen i markedet skjer gjennom salg av statskasseveksler i auksjoner. Statskasseveksler er omsettelige lån uten kupongrente, hvor avkastningen er knyttet til underkursen de blir lagt ut til. Andre kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, samt eventuelle kontolån fra institusjoner som i særskilte tilfeller kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten.

7.3 Statens lånebehov og behovet for lånefullmakter i 2017

I tråd med lov om Statens pensjonsfond blir det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet foreslått dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Avdrag på statsgjelden, netto utlån og kapitalinnskudd til statsbankene mv. blir dekket ved nye låneopptak og/eller ved å trekke på statens kontantbeholdning. Staten har ut fra forslaget i denne proposisjonen et brutto finansieringsbehov på 56,8 mrd. kroner i 2017, jf. tabell 7.2.

Tabell 7.2 Statens finansieringsbehov i 2016 og 2017 (i mrd. kroner)

2016

2017

A

Oljekorrigert overskudd på statsbudsjettet

-209,0

-259,5

B

Overført fra Statens pensjonsfond utland

209,0

259,5

C

Overskudd før lånetransaksjoner (A + B)

0,0

0,0

D

Utlån til statsbankene, aksjetegning o.l., netto

54,4

-6,4

E

Statens netto finansieringsbehov (D – C)

54,4

-6,4

F

Gjeldsavdrag ¹

0,0

63,2

Statens brutto finansieringsbehov (E + F)

54,4

56,8

¹ Dette gjelder avdrag på langsiktige statslån.

Kilde: Finansdepartementet

Når en vurderer statens lånebehov i markedet, tar Finansdepartementet normalt utgangspunkt i statens finansieringsbehov, jf. tabell 7.2. Videre tas det hensyn til virkningen av statens transaksjoner på likviditeten i pengemarkedet. Pengemarkedet blir tilført likviditet når staten betaler avdrag på gjelden eller øker netto utlån fra statsbankene, mens opptak av statslån inndrar likviditet fra markedet. Det er et mål at statens transaksjoner over tid ikke skal endre den samlede likviditeten i pengemarkedet.

Siden underskuddet på statsbudsjettet blir dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland, påvirker ikke statsbudsjettet likviditeten i pengemarkedet. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Når statens kapitaltransaksjoner samlet sett ikke skal påvirke likviditeten i pengemarkedet, må det korrigeres for slike poster. Det må også korrigeres for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men som ikke har likviditetseffekt, som innskudd i fond. For 2017 er det samlet sett beregnet at disse postene vil øke behovet for likviditetsinndragning med om lag 17,8 mrd. kroner netto. Et likviditetsjustert finansieringsbehov blir på om lag 74,6 mrd. kroner.

Tabell 7.3 gir en samlet oversikt over gjeldende lånefullmakter for 2016 og forslag til nye fullmakter for 2017. I tillegg ber departementet om at fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført.

Tabell 7.3 Fullmakt til å ta opp statslån i 2017 (i mill. kroner)

Fullmakt for 2016

Utnyttet per

30.06.16

Forslag til ny

fullmakt for 2017

Nye langsiktige lån

75 000

42 000

75 000

Kortsiktige markedslån

125 000

88 000

125 000

Andre kortsiktige lån

Ubegrenset

55 442

Ubegrenset

7.3.1 Fullmakt til å ta opp langsiktige lån i 2017

Statens lånebehov blir dekket ved å ta opp nye, langsiktige lån innenlands. Departementet legger normalt opp til å søke å jevne ut opptakene av langsiktige lån. Formålet er at store svingninger i finansieringsbehovet fra ett år til det neste ikke skal slå ut tilsvarende på opplåningstakten. I 2017 er det forfall av et langsiktig obligasjonslån med utestående volum per 1. august på 63,2 mrd. kroner. Om lag halvparten av dette forfallet ble finansiert i løpet av 2016. For 2017 er det derfor aktuelt å ta opp om lag 25 mrd. kroner mindre i langsiktige lån enn det som direkte følger av det likviditetsjusterte finansieringsbehovet. Samlet anslag på opplåningen i 2017 blir om lag 50 mrd. kroner.

For å ta hensyn til usikkerhet og at det ikke er ønskelig at fullmakten blir for liten, er det ønskelig med en lånefullmakt som er noe høyere enn planlagt opplåning. Finansdepartementet ber på denne bakgrunn om at fullmakten for 2017 til å ta opp nye langsiktige lån innenlands blir satt til 75 mrd. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

7.3.2 Fullmakt til å ta opp kortsiktige markedslån i 2017

Fullmakten under kortsiktige markedslån er utformet som en ramme for maksimalt utestående beløp. Finansdepartementet ber om at fullmakten til å ha utestående kortsiktige markedslån blir satt til 125 mrd. kroner i 2017, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette tilsvarer fullmakten for 2016.

7.3.3 Fullmakt til å ta opp andre kortsiktige lån i 2017 mv.

Fullmakten for andre kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond og eventuelle kontolån fra institusjoner som kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten. Fullmakten omfatter også eventuelle plasseringer som er gitt som sikkerhet fra motparter i rentebytteavtaler. Størstedelen av andre kortsiktige lån er innskudd fra operatørbanken for skattebetalingsordningen.

Lånene under denne fullmakten er gjeld av en slik karakter at en ikke bør fastsette en beløpsgrense. Det foreslås at Finansdepartementet for 2017 får fullmakt til å ta imot slike plasseringer som kontolån uten at det blir satt en beløpsgrense, jf. forslag til romertallsvedtak. Da unngår en at staten må avvise innskudd fordi fullmakten ikke er stor nok.

Finansdepartementet bruker rentebytteavtaler i gjeldsforvaltningen for å redusere rentebindingen på gjelden sammenlignet med det som følger direkte av en strategi der opplåningen spres på løpetider fra null til ti år. Rentebytteavtaler gir staten fleksibilitet til å endre den gjennomsnittlige rentebindingen på gjeldsporteføljen uten at selve opplåningen blir endret. Det bes om fullmakt til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler i 2017, jf. forslag til romertallsvedtak.

8 Omtale av særskilte saker

8.1 Avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen

Regjeringen bygger sin politikk på en effektiv bruk av fellesskapets ressurser. For å hente ut potensialet må det stilles klare krav om mindre byråkrati og mer igjen for skattebetalernes penger.

Regjeringen innførte en avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform i 2015. Regjeringen forutsetter at alle statlige virksomheter gjennomfører tiltak for å bli mer effektive. Reformen omfatter også sektorer som er politisk prioritert. Det er ikke mindre viktig å ha effektiv ressursbruk i prioriterte sektorer.

Avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen gir insentiver til mer effektiv statlig drift og skaper handlingsrom for prioriteringer i statsbudsjettet. Reformen innebærer at deler av gevinstene fra mer effektiv bruk av pengene overføres til fellesskapet i de årlige budsjettene. Den årlige overføringen til fellesskapet settes til 0,5 pst. av alle driftsutgifter som bevilges over statsbudsjettet. Samlet sett er overføringen til fellesskapet som følge av reformen beregnet til 1,6 mrd. kroner i 2017.

Kravet gjelder alle statlige virksomheter som mottar driftsbevilgninger fra statsbudsjettet. Nettobudsjetterte virksomheter som universiteter, høyskoler og forskningsinstitusjoner er inkludert i reformen. I tillegg er spesialisthelsetjenestene med. Driftsresultatene i statlig forretningsdrift holdes utenfor.

Driftsutgiftene til departementer og etater hvor deler av virksomheten finansieres av gebyrer er inkludert. For disse virksomhetene stilles det krav om at tiltak for mindre byråkrati og mer igjen for pengene skal komme publikum til gode.

For å oppnå en varig effekt må tiltakene være en del av en planlagt prosess. Reformen inngår som en fast del av budsjettarbeidet.

8.2 Omlegging av rentekompensasjonsordninger

Det gis kompensasjon til kommunene tilsvarende renteutgiftene ved lån til enkelte investeringer gjennom rentekompensasjonsordninger på statsbudsjettet. Det finnes rentekompensasjonsordninger under Helse- og omsorgsdepartementet (sykehjemsplasser mv.), Kunnskapsdepartementet (skolebygg og svømmeanlegg), Kulturdepartementet (kirkebygg) og Samferdselsdepartementet (transporttiltak i fylkene).

Beregningen av kompensasjonsbeløpet i rentekompensasjonsordningene er i dag knyttet til ulike rentesatser. For tilsagn gitt før 2015 er renten lik den gjeldende flytende renten i Husbanken. For tilsagn gitt fra og med 2015 fastsettes renten med utgangspunkt i gjennomsnittet av observert markedsrente for statskasseveksler inkludert et påslag på ½ prosentenhet. De ulike rentesatsene innebærer at renten som brukes i beregning av kompensasjonen for tilsagn gitt fra og med 2015 er om lag ½ prosentenhet lavere enn for tilsagn gitt tidligere.

En harmonisering av nivået på rentekompensasjonen for nye og gamle tilsagn anses å være godt forenlig med formålet bak ordningene. I tråd med dette foreslås det at rentenivået for tilsagn gitt før 2015 fra og med 2017 endres til rentenivået for tilsagn gitt fra og med 2015. Effektene av det reduserte rentenivået for tilsagn gitt før 2015 er anslått til totalt om lag 223 mill. kroner i 2017, hvorav 68 mill. kroner for sykehjemsplasser mv., 92 mill. kroner for skolebygg og svømmeanlegg, 15 mill. kroner for kirkebygg samt 48 mill. kroner for transporttiltak i fylkene. Budsjetteffektene er innarbeidet under henholdsvis Helse- og omsorgsdepartementet (kap. 761, post 64), Kunnskapsdepartementet (kap. 225, post 65), Kulturdepartementet (kap. 342, post 60) og Samferdselsdepartementet (kap. 1320, post 61).

For å fullføre harmoniseringen av rentekompensasjonsordningene foreslås det å innføre den samme rentemodellen som grunnlag for å fastsette nivået på rentekompensasjon for henholdsvis nye og gamle tilsagn. Bakgrunnen for dette er at det er innført en ny basisrente som har til formål å speile nivået for renter i det alminnelige rentemarkedet, jf. Prop. 1 S (2015–2016). Fra og med 1. mars 2016 er det basisrenten som legges til grunn for rentefastsettelsen i Husbanken i stedet for statskasseveksler. Dermed er fastsettelsen av rentenivået for tilsagn under rentekompensasjonsordningene gitt før 2015 også basert på basisrenten fremfor statskasseveksler.

Det foreslås derfor at renten som benyttes for både nye og gamle tilsagn fremover blir koblet direkte til den flytende basisrenten. Dette vil sikre en full harmonisering av rentenivået i rentekompensasjonsordningene. Omleggingen skal gjennomføres provenynøytralt slik at rentekompensasjonen for begge typer tilsagn på overgangstidspunktet 1. januar 2017 blir om lag lik det rentenivået for nye tilsagn ville ha vært med dagens rentemodell. Omleggingen av rentene i Husbanken og Lånekassen ble gjort på tilsvarende måte i 1. kvartal 2016.

8.3 Pensjonspremie for alle statlige virksomheter

Effektiv bruk av ressurser i staten fordrer riktig prising av innsatsfaktorene. Lønn til ansatte er den største enkeltutgiften for statlige virksomheter. I private virksomheter er utgiftene til pensjon en viktig del av arbeidskraftkostnaden. Slik er det ikke i staten i dag. Av om lag 220 statlige virksomheter betaler bare et mindretall (om lag én av tre) pensjonspremie til Statens pensjonskasse (SPK). Dette gjelder selv om de ansatte i virksomhetene trekkes to pst. for medlemsinnskuddet ved lønnsutbetalingen. De fleste ordinære forvaltningsorganer har ingen kostnader til pensjon i sine regnskaper. Denne løsningen gir en betydelig undervurdering av personalkostnadene i disse virksomhetene sammenlignet med premiebetalende virksomheter. Dette kan føre til at virksomhetene ansetter flere enn de ville gjort med en riktigere prising av innsatsfaktorene. Investeringer i digitale løsninger eller kjøp av tjenester fra private vil bli mer aktuelt og regningssvarende hvis staten møter en riktigere pris på egen arbeidskraft.

Fra 2017 innfører derfor Regjeringen en forenklet modell for premiebetaling til Statens pensjonskasse for statlige virksomheter som ikke betaler arbeidsgiverpremie i dag. Av praktiske hensyn er enkelte virksomheter holdt utenfor ordningen i 2017. Modellen vil i større grad ansvarliggjøre virksomhetene for deres pensjonskostnader. Tiltaket er et første skritt i arbeidet med et modernisert premiesystem i SPK.

Innføring av en forenklet modell innebærer at de fleste statlige virksomheter som i dag ikke betaler premie til Statens pensjonskasse skal betale pensjonspremie fra 2017. Virksomhetene blir kompensert for dette i budsjettet for 2017. Modellen består av følgende elementer:

Betaling av 12 pst. arbeidsgiverandel (inkl. administrasjonspremie til SPK).

Betaling av 2 pst. medlemsandel.

Belastning av arbeidsgiveravgift fra arbeidsgiverandelen og medlemsandelen.

Det tas sikte på at innføringen på omleggingstidspunktet samlet sett skal være nøytral for statsbudsjettets utgiftsside. Samlet er det beregnet en kompensasjon til virksomhetene på 7,4 mrd. kroner. SPK vil motta en pensjonspremie på 14 pst. bestående av 12 pst. arbeidsgiverandel og 2 pst. medlemsandel. Økt premieinntekt til SPK anslås til om lag 6,6 mrd. kroner, og netto tilskudd til SPK reduseres tilsvarende. Samtidig vil arbeidsgiveravgift av pensjon, som til nå har vært sentralt beregnet og belastet på SPK sitt budsjett og regnskap, reduseres med 0,8 mrd. kroner. Kompensasjonen som gis til virksomhetene tilsvarer altså anslåtte økte premier og arbeidsgiveravgift av dette.

8.4 Bedre informasjon om ressursbruk i staten

8.4.1 Publisering av informasjon fra statsregnskapet

Dagens statsregnskap inneholder informasjon på kapittel- og postnivå. Dette regnskapet gjøres tilgjengelig for allmennheten på to måter: årlig i Meld. St. 3 Statsrekneskapen og månedlig på nettsidene til Direktoratet for økonomistyring (DFØ). Fra og med 2015 publiseres også regnskap etter art hver måned. Det er grunn til å tro at disse formatene ikke når ut til alle som kunne ha interesse eller nytte av opplysningene. Det er i dag faglig og teknisk krevende å nyttiggjøre seg informasjonen.

Erfaringer fra andre land viser at publisering alene ikke bidrar til målet om innsyn, demokratisk deltakelse og en opplyst allmennhet. Finansdepartementet arbeider med sikte på å kunne formidle og presentere det økte datatilfanget om statlig ressursbruk på en måte som er tilgjengelig og nyttig også for et bredt publikum.

DFØ skal innen 1. oktober 2017 ha gjort en modernisert løsning for publisering av regnskapsinformasjon fra statsregnskapet tilgjengelig for brukere både i og utenfor forvaltningen. Løsningen skal gi mulighet for å søke i publiserte data, og den skal gi grunnlag for analyse og sammenlikning av ressursbruk på tvers av virksomheter og over tid. Løsningen skal i tillegg til å presentere regnskapsinformasjon fra statsregnskapet etter kontantprinsippet også legge til rette for at en på et senere tidspunkt kan publisere regnskapsinformasjon fra statlige virksomheter som fører internregnskapet etter periodiseringsprinsippet.

Finansdepartementet venter at denne løsningen langt på vei vil imøtekomme Børmer-utvalgets ønske om bedre muligheter til innsyn i statlige regnskaper.

8.4.2 Benchmarking av ressursbruk til administrasjon

Produktivitetskommisjonens første rapport viste at potensialet for økt effektivitet i offentlig sektor er betydelig, både på tvers av enheter innenfor samme sektor og på tvers av sektorer i Norge. Benchmarking, eller sammenligning med beste praksis, må i større grad brukes til å identifisere muligheter for effektivisering. Når denne kunnskapen deles, legger det grunnlag for å lære av de mest effektive virksomhetene. Det blir lettere for både departementer og virksomheter å se hvor ressursene brukes effektivt, og hvor de brukes mindre effektivt.

Finansdepartementet og Kommunal- og moderniseringsdepartementet utreder nå en løsning for å sammenstille og publisere informasjon om administrative kostnader i statlige virksomheter. Løsningen skal i størst mulig grad baseres på regnskaper og andre oppgaver som allerede samles inn og som kan behandles digitalt. Informasjonen bør grupperes etter virksomhet, slik dette begrepet er definert i økonomiregelverket. Informasjonen om ressursbruk vil bli gjort offentlig tilgjengelig.

8.4.3 Felles kunnskapsgrunnlag for administrativ effektivisering i departementene

Arbeidet med å effektivisere departementene på både kort og lang sikt har vært hindret av mangel på data. Kontoplanen som brukes i departementene er riktignok standardisert, men økonomiforvaltningen for øvrig er i liten grad samordnet. Hvert departement har sin egen økonomimodell og egne rutiner for registrering av forbruk. Dette gjør det vanskelig å sammenligne ressursbruken.

Det er derfor nødvendig å skaffe fram pålitelige og sammenlignbare data som er egnet til å analysere kostnader på tvers av departementene.

Direktoratet for økonomistyring (DFØ) overtok 1. juli 2016 ansvaret for å levere lønns- og regnskapstjenester til departementene gjennom en standardisert tjenestemodell. Dette åpner for å utvikle metoder for registrering av regnskapsdata som kan gi et riktig og overordnet bilde av kostnadssammenhenger i departementsfellesskapet, i første rekke på det administrative området. Oppgaven innebærer å definere, systematisere og prioritere elementene i et felles informasjonsbilde som skal ligge til grunn for regnskapsføringen i 15 departementer.

Høsten 2016 vil departementene i fellesskap, under ledelse av DFØ, starte arbeidet med å utvikle en slik felles økonomimodell. Løsningen skal være klar til bruk 1. januar 2018.

8.5 Utvalg for å gjennomgå budsjett og regnskap i staten

Regjeringen nedsatte i oktober 2014 et utvalg som i tillegg til å vurdere flerårige budsjetter på utvalgte områder og et tydeligere skille mellom drift og investeringer i budsjettet, også skulle vurdere enkelte andre endringer i budsjettsystemet og kravene til beslutningsgrunnlaget. Utvalget ble bedt om å vurdere følgende spørsmål:

Hensiktsmessigheten av flerårige budsjetter på generell basis og om det på utvalgte områder kunne være aktuelt med flerårige budsjetter.

Hvorvidt det i dokumentene til Stortinget bør settes krav til en bredere omtale av samlede kostnader og gevinster ved reformer. Utvalget skulle blant annet vurdere kriterier for når det skal være en utvidet omtale og hvordan analyser og anslag for flerårige konsekvenser av tiltak kan utarbeides, herunder hva som er en hensiktsmessig tidshorisont.

Hvorvidt utgifter til investeringer bør gis en annen budsjettmessig behandling enn driftsutgifter.

Hvordan fremdriften har vært i gjennomførte investeringsprosjekter i ulike sektorer. Utvalget ble bedt om å kartlegge om eventuell urasjonell fremdrift i investeringsprosjekter har sin årsak i manglende budsjettfullmakter, manglende oversikt over de totale budsjettmessige konsekvensene av besluttede tiltak eller andre forhold. Det ble forutsatt at dersom utvalget fant at fullmakter, informasjonsgrunnlag eller andre forhold ikke er tilstrekkelig ivaretatt, skulle det fremme forslag til mulige forbedringer, innbefattet flerårige budsjetter. Eventuelle flerårige budsjetter skulle belyses ut fra ulike dimensjoner som grad av binding over år, detaljeringsnivå og omfang.

Bruk av periodiseringsprinsippet i statlige budsjetter med følgende delspørsmål:

Hensiktsmessigheten av periodisering på generell basis.

Hvorvidt det på enkelte sektorer kan være aktuelt å innføre nye elementer av periodisering i statsbudsjettet.

Erfaringer med bruk av periodisert virksomhetsregnskap iht. statlige regnskapsstandarder (SRS), herunder om synliggjøring av kostnader gir et bedre beslutningsgrunnlag i statlige virksomheter og departementer.

Obligatorisk bruk av SRS på virksomhetsnivå.

Obligatorisk rapportering av periodisert informasjon sammen med kontantbasert informasjon til statsregnskapet.

Utvalget ble ledet av direktør Øystein Børmer, Direktoratet for økonomistyring. Det hadde ni medlemmer fra statlig og privat sektor.

Utvalget la fram sin utredning 1. desember 2015 i NOU 2015: 14 Bedre beslutningsgrunnlag, bedre styring. Budsjett og regnskap i staten.

Utredningen ble ved brev av 1. desember 2015 sendt på offentlig høring til samtlige departementer, Riksrevisjonen, samt en rekke andre offentlige og private organer. Svarfristen for høringen var 1. mars 2016.

Hovedinntrykket fra høringen er bred tilslutning til utvalgets vurderinger og tilrådinger. På enkelte punkter har imidlertid flere av høringsinstansene et annet syn enn utvalget.

Nedenfor gis en nærmere oversikt over utvalgets vurderinger og tilrådinger, høringsuttalelsene og Finansdepartementets vurdering av hvordan forslagene bør følges opp.

8.5.1 Flerårige budsjetter

Oversikt over utvalgets vurderinger og tilrådinger

Utvalget ble bedt om å vurdere «hensiktsmessigheten ved flerårige budsjetter (…) på generell basis» og å «gå grundigere til verks for utvalgte sektorer hvor flerårige budsjetter (…) er særlig aktuelt». Mandatet presiserte imidlertid ikke hvilken form slike flerårige budsjetter skal ha.

Utvalget konsentrerer seg om to ulike alternativer for flerårig budsjettering: Det første alternativet er bindende vedtak om bevilgningene til utvalgte områder flere år fram i tid. En slik modell kan for eksempel innebære at samferdselsbevilgningene blir vedtatt utenfor den ordinære budsjettprosessen, i forbindelse med behandlingen av Nasjonal transportplan hvert fjerde år. Det andre alternativet er flerårige budsjettrammeverk som dekker hele utgiftssiden på budsjettet, slik OECD har anbefalt. Utgiftsveksten kan i så fall knyttes eksplisitt til det finanspolitiske rammeverket, slik at den er konsistent med en bestemt bane for bruken av oljepenger og en bestemt utvikling for skattenivået. Disse to alternativene er svært ulike, og må vurderes opp mot de ulike hensynene som skal ivaretas når budsjettet utformes.

En grunn til å innføre bindende flerårige budsjettvedtak på utvalgte områder er at svingninger i bevilgningsnivå gir ineffektiv ressursbruk. Dette kan skje når bevilgningene følger en opptrappingsplan. Det samme gjelder dersom bevilgningene reduseres overraskende, og pågående prosjekter må reduseres eller skrinlegges.

Utvalget finner imidlertid ikke eksempler på at manglende eller uforutsigbar finansiering har ført til at utbyggingsprosjekter ikke har hatt rasjonell framdrift. I utredningen er det pekt på enkelte forhold som kan ha resultert i ineffektiv ressursbruk på samferdselsområdet, men uforutsigbar finansiering er ikke blant disse. Dette er for øvrig i tråd med vurderingene til Produktivitetskommisjonen, som også har vurdert effektiviteten i samferdselssektoren. Heller ikke kommisjonen finner at uforutsigbar finansiering er et sentralt problem.

Utvalget peker i den sammenheng på at adgangen til å forplikte Stortinget for framtidige budsjettår med hjemmel i bevilgningsreglementet § 6 blir benyttet i stort omfang innen samferdselsområdet. Dette skaper bindinger for framtidige budsjetter og gir stor grad av forutsigbarhet for bevilgningsnivået for samferdselsprosjektene de nærmeste årene. Fullmaktene gis både for investeringsprosjekter og for drift og vedlikehold.

Utvalget gir uttrykk for at bindende flerårige budsjetter for utvalgte enkeltområder kan gi uheldig fordeling av budsjettet mellom enkeltområder. Dersom utgiftsnivået på ett område bindes på et høyt nivå, og det etterpå blir nødvendig å stramme inn, kan resultatet bli at fordelingen mellom områdene blir en annen enn det som er politisk ønskelig. Alternativt kan innstrammingen på områder uten bindinger bli for politisk krevende på kort sikt, slik at resultatet i stedet blir svakere statsfinanser og en finanspolitikk som er dårligere tilpasset situasjonen i økonomien.

Utvalget mener at bindende flerårige budsjetter for utvalgte enkeltområder vil gi staten dårligere evne til å håndtere usikkerhet. Ved å skjerme deler av utgiftssiden fra usikkerhet, øker usikkerheten for de øvrige delene av budsjettet. Det vil ikke være en forbedring.

På denne bakgrunn går utvalget ikke inn for at det innføres bindende flerårige budsjettvedtak på enkeltområder. Nødvendig fleksibilitet for å sikre forutsigbarhet for enkeltprosjekter er ivaretatt gjennom bevilgningsreglementets § 6, som gir adgang til å pådra staten framtidige forpliktelser.

Utvalget vurderer videre spørsmålet om å innføre et flerårig budsjettrammeverk. Slike rammeverk kan ha noe ulike egenskaper, avhengig av hvordan de utformes. OECDs anbefalinger er å gå i retning av bindende budsjettrammer for utgifter under det enkelte departement. For å endre disse budsjettrammene når en kommer til budsjettåret, må Stortinget eventuelt omgjøre sitt tidligere vedtak.

Utvalget deler OECDs vurdering av at et flerårig budsjettrammeverk kan bidra til bedre fordelingseffektivitet og til mer effektiv ressursbruk innen hvert budsjettområde, fordi den politiske planleggingshorisonten forlenges. Her vil mye imidlertid avhenge av hvordan et slikt rammeverk fungerer i praksis. OECD viser selv til at mange land har opplevd at flerårige budsjettrammeverk har forsterket tendensen til at departementene beskytter egne budsjetter.

Utvalget mener at det i for liten grad tas hensyn til mellomlangsiktige budsjettkonsekvenser når politikken utformes. Det innebærer at det vedtas politikk som på sikt kan vise seg vanskelig å gjennomføre, eller om den gjennomføres, går ut over andre politikkområder. Det gir dårligere fordelingseffektivitet og kan føre til sløsing med ressurser. På sikt kan det legge press på det finanspolitiske rammeverket, særlig når toppen for oljepengebruk passeres og finansieringsbidraget fra Statens pensjonsfond utland begynner å avta som andel av BNP for fastlandsøkonomien.

Utvalget antar at bedre og mer helhetlig informasjon om mellomlangsiktige budsjettkonsekvenser kunne gjort det lettere for Stortinget å ta hensyn ut over budsjettåret. Utvalget er imidlertid ikke overbevist om at flerårige budsjettrammeverk vil fungere etter hensikten så lenge vi fortsatt er på en bane der oljepengebruken skal øke. I Norge har ikke budsjettrammene vært stramme de siste to tiårene, og det er dannet forventninger både i det politiske miljøet og ellers om at det fortsatt vil være betydelig rom for å finansiere nye initiativer over statsbudsjettet. Da kan et utgiftstak lett få karakter av utgiftsgulv. Utvalget peker også på at utgiftsrammer som oppfattes som for stramme, kan slå ut i ulike former for omgåelser. For eksempel kan et utfall bli at ønsket politikk gjennomføres ved å gi skattelettelser framfor utgiftsøkninger. Slike endringer kan på sikt gi et mindre effektivt skattesystem. En annen mulighet er at inntekter flyttes ut av budsjettet og over i nettobudsjetterte virksomheter, slik at en kan finansiere utgifter uten at Stortinget må bevilge dem.

På denne bakgrunnen tilrår ikke utvalget å innføre flerårige budsjettrammeverk. I stedet anbefaler det å utvide og utdype beskrivelsen av utsiktene for statens inntekter og utgifter på mellomlang sikt.

Utvalget tilrår følgende tiltak:

Flerårige utsikter for statens inntekter og utgifter bør synliggjøres bedre enn i dag, og slik at inntekts- og utgiftssiden ses i sammenheng. Det bør her legges fram mellomlangsiktige framskrivinger (tre til fem år ut over budsjettåret) som tar utgangspunkt i vedtatt politikk og demografiske utviklingstrekk. Det bør også redegjøres for budsjettmessige konsekvenser av planer Stortinget har behandlet for enkeltområder. Handlingsrommet i finanspolitikken i årene framover bør belyses. Det bør redegjøres særskilt for den usikkerheten som knytter seg til den økonomiske og statsfinansielle utviklingen, og mulige konsekvenser for budsjettpolitikken av denne.

Høringsuttalelser

Få høringsinstanser har merknader til utvalgets vurderinger og tilrådinger om flerårige budsjetter.

En del høringsinstanser støtter utvalgets vurdering om at det ikke bør innføres bindende flerårige budsjettvedtak på enkeltområder og viser til de samme hensyn som utvalget har pekt på. Andre høringsinstanser mener det bør innføres en slik ordning for enkeltområder, blant annet for samferdselsinvesteringer med utgangspunkt i Nasjonal transportplan. Det vises til behovet for forutsigbar finansiering.

Det er liten støtte til en ordning med flerårige budsjettrammeverk.

Ingen høringsinstanser uttaler seg mot utvalgets tilråding om at flerårige utsikter for statens inntekter og utgifter bør synliggjøres bedre enn i dag, og slik at inntekts- og utgiftssiden ses i sammenheng. Enkelte høringsinstanser støtter utvalgets tilråding, og viser blant annet til behovet for å klargjøre behovet for påfølgende drift og vedlikehold i forbindelse med store investeringer.

Noen høringsinstanser peker for øvrig også på den rolle flerårige sektorplaner som Nasjonal transportplan, Forsvarets langtidsplan og Langtidsplanen for forskning og høyere utdanning kan spille for flerårig forutsigbarhet innenfor rammen av årlige budsjettvedtak.

Finansdepartementets vurdering

Finansdepartementet merker seg utvalgets vurderinger og anbefalinger, og registrerer at nesten ingen OECD-land har bindende flerårige budsjetter i dag.

Anslag for flerårige konsekvenser av budsjettforslaget og handlingsrommet i årene fremover er en viktig del av beslutningsgrunnlaget for budsjettet. Både i statsbudsjettet (Gul bok) og i nasjonalbudsjettet har det blitt lagt vekt på å formidle flerårige utsikter for budsjettets inntekter og utgifter, handlingsrommet i finanspolitikken og usikkerheten som knytter seg til den økonomiske og statsfinansielle utviklingen.

Gul bok har de siste årene inneholdt et eget kapittel med oversikt over flerårige budsjettkonsekvenser av regjeringens forslag til statsbudsjett. Gjennomgangen tar utgangspunkt i vedtatt politikk og demografiske utviklingstrekk, og viser utviklingen i utgifts- og inntektsposter (utenom skatt) på forholdsvis detaljert nivå. I tillegg redegjøres det for større planer og satsinger som ikke inngår i budsjettframskrivingene.

I nasjonalbudsjettet gjøres det vurderinger av handlingsrommet i finanspolitikken på mellomlang og lang sikt, der budsjettets inntekts- og utgiftsside ses i sammenheng. I tillegg til de bindingene som ligger fra tidligere vedtak og demografiske utviklingstrekk, gis det anslag for finansieringsbidraget fra Statens pensjonsfond utland og den underliggende utviklingen i samlede skatter og avgifter. Usikkerheten i anslagene er viet betydelig plass i omtalen, med vekt på konsekvenser av alternative forløp for oljepris, fondsavkastning og sysselsetting.

Finansdepartementet vil fortsette dette arbeidet, og tar sikte på å videreutvikle og forbedre både analyser og framstilling ytterligere, jf. utvidet omtale i kap. 5 og i kap. 3 i Nasjonalbudsjettet for 2017.

8.5.2 Informasjon til Stortinget om kostnader og gevinster ved investeringer og reformer

Oversikt over utvalgets vurderinger og tilrådinger

Utvalget ble bedt om å vurdere krav til en utvidet omtale av samlede kostnader og gevinster ved reformer og investeringer. Mens reformer i sin natur ofte vil gjelde endringer i institusjonelle forhold, lovbaserte rettigheter eller andre endringer som griper inn i hvordan samfunnet fungerer, dreier investeringer seg som regel om å bygge eller anskaffe realkapital, IT-systemer mv.

Utvalget peker på at reformer og investeringer kan være nokså forskjelligartede. Det vil derfor neppe være mulig eller ønskelig å gi faste, presise retningslinjer for når det skal gis utvidet informasjon og hva denne informasjonen skal bestå i. Det bør i det enkelte tilfellet vurderes konkret hva som er nødvendig informasjon for at Stortinget skal kunne fatte sine vedtak på et forsvarlig grunnlag. Utvalget legger til grunn at omtalen i dokumentene som legges fram for Stortinget, må stå i forhold til forslagets egenart og til virkningene av det foreslåtte tiltaket. Generelt peker utvalget på at omtalen som et minimum bør inneholde problemformulering, tydelige mål eller ambisjonsnivå, alternative løsninger og gode konsekvensvurderinger – det vil si tydelig redegjørelse for alle nytte- og kostnadsvirkninger. Utvalget er også opptatt av at det i redegjørelsene for Stortinget generelt legges mer vekt på de samfunnsøkonomiske analyser som skal være foretatt i henhold til utredningsinstruksen, herunder hvilke alternative tiltak som er vurdert.

Utvalget viser spesielt til at det i dag er innslag av ordninger som er utformet på en slik måte at de i særlig grad tilslører de reelle, langsiktige budsjettkonsekvensene («obskure ordninger»). Ulike former for små startbevilgninger med betydelig større budsjettmessige konsekvenser i senere år, forskutteringsordninger og rentekompensasjonsordninger er eksempler på slike obskure ordninger, i den forstand at budsjettkonsekvensene blir dårlig belyst. Slike ordninger bør etter utvalgets oppfatning unngås.

Utvalget tilrår følgende tiltak:

For at samfunnsøkonomisk lønnsomhet skal bli en sentral del av beslutningsgrunnlaget, bør det i redegjørelsene for Stortinget generelt legges mer vekt på de samfunnsøkonomiske analyser som skal være foretatt i henhold til utredningsinstruksen, herunder hvilke alternative tiltak som er vurdert.

Det bør redegjøres for de kommende løpende budsjettmessige konsekvensene av tiltakene, basert på de forutsetninger som er lagt inn i de samfunnsøkonomiske analysene, innbefattet forutsatt vedlikehold og drift. Ved ulike former for startbevilgninger bør det redegjøres for kommende års forpliktelser, både knyttet til de årlige budsjetter og nåverdier basert på langsiktige tidshorisonter. I flere sektorer bør det legges mer vekt på bruk av livssyklusberegninger og planer for bruk av gevinstrealisering.

Rentekompensasjonsordninger og forskuttering av framtidige statlige bevilgninger er ordninger som gir visse områder en beskyttet stilling innenfor statsbudsjettet, og som svekker Stortingets mulighet til å vurdere bevilgningsnivået opp mot andre formål på statsbudsjettet. Det bør ikke opprettes nye slike ordninger eller gis nye tilsagn innenfor de eksisterende ordningene etter 2016.

Høringsuttalelser

Få høringsinstansene har merknader til utvalgets vurderinger og tilrådinger om informasjon til Stortinget om kostnader og gevinster ved reformer og investeringer.

Ingen høringsinstanser er kritiske til utvalgets vurdering av at det neppe vil være mulig eller ønskelig å gi faste, presise retningslinjer for når det skal gis utvidet informasjon og hva denne informasjonen skal bestå i. Noen høringsinstanser støtter utvalgets vurdering på dette punktet.

Videre har heller ingen høringsinstanser uttalt seg mot utvalgets tilrådinger om at det i framleggene for Stortinget bør redegjøres mer om gjennomførte samfunnsøkonomiske analyser, samt om de framtidige budsjettmessige konsekvenser av tiltakene, blant annet til vedlikehold og drift. Det fremkommer imidlertid enkelte merknader til den praktiske gjennomføringen av presentasjonen for Stortinget. Dessuten påpekes også behovet for å heve kvaliteten på de samfunnsøkonomiske analysene.

Det er delte meninger i høringsuttalelsene om utvalgets tilrådinger om utfasing av enkelte såkalte obskure ordninger. Enkelte instanser slutter seg til tilrådingene, mens andre er negative.

Finansdepartementets vurdering

Utvalgets to første tilrådinger på dette området omhandler hva slags informasjon som bør vektlegges mer i redegjørelser for Stortinget. Finansdepartementet er enig med utvalget i at samfunnsøkonomisk lønnsomhet i større grad bør vektlegges i redegjørelsene for Stortinget, og at budsjettmessige og andre konsekvenser bør belyses. Mangelfull utredning øker risikoen for at det fattes beslutninger som gir uønskede virkninger eller innebærer sløsing med samfunnets ressurser. For å oppnå et best mulig beslutningsgrunnlag er det viktig at det gjennomføres tilfredsstillende utredninger, der det vurderes alternative virkemidler og redegjøres for konsekvenser av tiltakene. For å oppnå dette er det viktig at kravene i utredningsinstruksen blir fulgt.

Utredningsinstruksen stiller krav til forvaltningen om utredning av konsekvenser ved ulike tiltak. Undersøkelser har vist at etterlevelse av instruksen lenge har vært svak. Dette er en av årsakene til at instruksen nylig ble revidert, jf. omtale i avsnitt 5.3 i Meld. St. 1 (2016–2017) Nasjonalbudsjettet 2017.

Utvalgets tredje tilråding omhandler ordninger som gir noen utgifter en beskyttet stilling i budsjettprosessen, og som binder opp framtidige bevilgninger uten at dette er tilstrekkelig synliggjort i forkant av beslutningen. Finansdepartementet er enig med utvalget i at denne typen ordninger kan øke sannsynligheten for prioriteringsfeil og kan svekke den samfunnsøkonomiske nytten.

Finansdepartementet vil fortsette arbeidet i tråd med disse vurderingene.

8.5.3 Skille drift og investering

Oversikt over utvalgets vurderinger og tilrådinger

Utvalget ble bedt om å vurdere om det bør etableres et tydeligere skille mellom drift og investeringer i statsbudsjettet

Utvalget viser til at det i blant argumenteres for å endre måten investeringer behandles på i statsbudsjettet, fordi investeringer ofte er store i forhold til den enkelte virksomhetens eller sektorens budsjettrammer og dermed krevende å prioritere. Det argumenteres for å innføre et skille mellom drift og investeringer. Dette skillet må forstås slik at investeringer skal ha lettere for å bli prioritert enn andre utgifter.

Utvalget peker på at offentlig forvaltnings bruttoinvesteringer i realkapital ligger på om lag seks pst. av BNP for Fastlands-Norge. Denne andelen er høyere enn i våre naboland og i euroområdet, og forskjellene har økt de siste årene. Utvalget viser til at offentlige investeringer i Norge ligger på et høyt nivå internasjonalt, og mener at det taler imot at det er spesielt vanskelig å få finansiering til å gjennomføre investeringer.

Utvalget drøfter om et skille mellom drift og investering, der investeringer gis fortrinn, kan begrunnes med at utgifter til investeringer systematisk gir mer nytte enn utgifter til drift og vedlikehold, eventuelt fordi nyttevirkningene av en investering varer lenger enn nyttevirkningene av en driftsutgift. Utvalget trekker fram at det ikke bare er investeringer som bidrar til økt nytte for samfunnet. Store deler av utgiftene til drift og investeringer bidrar til økt framtidig velferd og verdiskaping, og det er neppe mulig å fastsette et hensiktsmessig og operativt skille mellom ulike utgiftsposter basert på bidrag til framtidig samfunnsnytte. For eksempel vil et skolebygg regnes som en investering i budsjetteknisk forstand, mens lønninger til lærere og læremateriell klassifiseres som drift. For samfunnet er imidlertid opplæringen den sentrale investeringen, ikke bygget. Et budsjettsystem som favoriserer skolebygg framfor lærere ville gi uheldige resultater.

Et annet mulig grunnlag for et skille kan ifølge utvalget være at investeringer ses på som formuesomplasseringer som bør behandles annerledes enn forbruk. For at en investering skal kunne anses som en formuesomplassering for statskassen, må det enten være fordi man kan selge investeringen senere og forvente å få tilbake verdien, eller fordi den genererer en inntektsstrøm til statskassen. Selv om et offentlig investeringsprosjekt er samfunnsøkonomisk lønnsomt og genererer nytte, vil det sjelden generere økte inntekter på offentlige budsjetter. Dessuten besluttes det ofte å gjennomføre samfunnsøkonomisk ulønnsomme prosjekter, noe som gjør det enda vanskeligere å se dette som formuesomplasseringer.

Utvalget mener at gjeldende budsjettsystem i seg selv ikke gir investeringer vesentlige ulemper i budsjettprosessen. Systemet er ikke til hinder for at det skaffes budsjettmessig rom for nye investeringer dersom de når opp i konkurransen med andre tiltak på budsjettet. Videre legger det til rette for at igangsatte investeringer kan sikres tilstrekkelige midler til å kunne ferdigstilles på en rasjonell måte. Statsbudsjettet er stort, og selv betydelige enkeltinvesteringer er små sammenlignet med budsjettets samlede størrelse. Videre er budsjettsystemet lagt opp med betydelig fleksibilitet både gjennom at de investeringstunge virksomhetene er gitt store samleposter og samlede utgiftsrammer for sine investeringer, fullmakter til å omprioritere mellom poster, samt en vid adgang til å overføre ubrukte midler mellom år. Ordningen med konsekvensjustering i regjeringens interne budsjettbehandling bidrar også til at alle igangsatte investeringer i utgangspunktet tildeles midler i tråd med plan for gjennomføring.

På denne bakgrunn konkluderer utvalget med at hovedtrekkene i gjeldende ordning for behandling av investeringer og drift i budsjettprosessen bør videreføres. Det vil ikke være mulig å kategorisere statsbudsjettets utgifter på en slik måte at kategoriseringen kan gi holdepunkter for å vurdere investeringen mot andre tiltak. Det bør derfor ikke innføres alternative systemer for klassifisering av utgifter på budsjettet. For å kunne si noe om den framtidige nytten av et tiltak, kreves bruk av samfunnsøkonomiske analyser. Deretter bør lønnsomme prosjekter prioriteres framfor mindre lønnsomme.

Utvalget drøfter imidlertid enkelte tiltak som kan bidra til en god balanse og økt bevissthet om utgifter til investering, drift og vedlikehold. Det understrekes at det er viktig at drifts- og vedlikeholdskostnadene knyttet til en investering er kjent på tidspunktet for investeringsbeslutningen. Utvalget foreslår derfor at det ved oppstart av prosjekter beskrives for Stortinget hva som er forventede kostnader til drift og vedlikehold. Utvalget mener en også bør ha større oppmerksomhet på forvaltningen av den eksisterende, statlige realkapitalen, og at det bør utvikles systemer som bidrar til dette.

Utvalget foreslår også en utvidelse av forvaltningens investeringsfullmakter. Utvalget vurderer gjeldende adgang til å overskride investeringsbevilgninger mot tilsvarende innsparing på driftsbudsjettet over tre år, jf. bevilgningsreglementet § 11 fjerde ledd. En utvidelse av ordningen kan ifølge utvalget bidra til bedre likviditetsstyring og rasjonell framdrift.

Utvalget foreslår følgende tiltak:

For å tilrettelegge for nødvendig vedlikehold av nye investeringer, bør det i beslutningsgrunnlaget for investeringsprosjekter beskrives hva som er forventede kostnader til drift og vedlikehold. Dette bør inn i virksomhetenes langsiktige planer og bør på en hensiktsmessig måte formidles til Stortinget. Periodisering av kostnadene på virksomhetsnivå vil gi informasjon om kapitalslit/avskrivninger og dermed være et bedre grunnlag for å vurdere vedlikeholdsbehov i statlig sektor.

For å tilrettelegge for god forvaltning av eksisterende kapitalgjenstander, bør departementer og virksomheter ha en oversikt over kapitalbeholdninger, med planer for hvordan de enkelte kapitalobjektene er tenkt forvaltet på lengre sikt. Planene bør også inneholde informasjon om hvilket bevilgningsbehov forvaltningen fører med seg, og de bør formidles til Stortinget på en egnet måte.

Forvaltningens adgang til å overskride investeringsbevilgninger mot tilsvarende innsparinger på driftsbudsjettet over tre år, kan bidra til god likviditetsstyring og rasjonell framdrift. Hensikten bak ordningen bør klargjøres og synliggjøres. Flere virksomheter bør oppfordres til å benytte seg av ordningen for å effektivisere driften, og ordningen bør utvides til for eksempel fem år, med en lengre periode for investering og gevinstrealisering før tilbakebetaling starter opp.

Høringsuttalelser

Få høringsinstanser har merknader til utvalgets vurderinger og tilrådinger til spørsmålet om skille drift og investering i budsjettet.

Det er delte meninger blant høringsinstansene om utvalgets vurdering av at investeringer i dag ikke har noen generelle ulemper i budsjettprosessen. De fleste instansene som har uttalt seg om spørsmålet, er enige med utvalget. De som ikke er enige, viser blant annet til at det på enkelte områder er investert for lite og at kontantprinsippet innebærer for store belastninger på budsjettrammene i investeringsperioden.

Det er få innvendinger mot utvalgets oppfatning om at gjeldende kategorisering av drift og investering i budsjettet bør videreføres.

Det er tilslutning til utvalgets tilrådinger om tiltak for å øke synliggjøringen av drift- og vedlikeholdskostnader som følger i kjølvannet av gjennomførte investeringer. Flere instanser understreker behovet for tiltak som bidrar til å sikre et forsvarlig vedlikeholdsnivå.

En del høringsinstanser støtter også utvalgets tilråding om å oppfordre til økt bruk av gjeldende adgang til å overskride driftsbudsjettet til investeringsformål mot tilsvarende innsparinger på driftsbudsjettet over tre år, samt at det vurderes å utvide innsparingsperioden til fem år.

Finansdepartementets vurdering

Finansdepartementet støtter utvalgets vurderinger av at hovedtrekkene i statsbudsjettets behandling av drift og investeringer bør videreføres. Finansdepartementet merker seg utvalgets konklusjon om at det ikke er et behov for et særskilt skille mellom drift og investeringer i budsjettprosessen, eller for å gi investeringer fortrinn framfor andre typer utgifter. Departementet er enig i at det er utfordrende å utforme et system som skiller tiltak med langsiktige nyttevirkninger fra andre tiltak på statsbudsjettet. I tillegg til å ha målbar verdi og utgjøre et vesentlig beløp må en investering eksempelvis ha positiv nytteverdi og være samfunnsøkonomisk lønnsom. Å skille ut slike investeringer vil ha innvirkning på handlingsregelen og vil følgelig måtte vurderes i en større sammenheng.

Utvalgets to første tilrådinger på dette området omhandler forvaltningen av nye og eksisterende investeringer. Finansdepartementet er enig i at økt bevissthet omkring forvaltning av realkapital generelt vil være av verdi, og støtter utvalget i at det bør redegjøres for forventede kostnader til drift og vedlikehold i beslutningsgrunnlaget for investeringsprosjekter. Bedre kjennskap til de kommende forpliktelsene som følger av en investering kan redusere risikoen for at ressursene brukes feil. I den forbindelse vil økt etterlevelse av utredningsinstruksen og rundskriv om samfunnsøkonomiske analyser kunne bedre beslutningsgrunnlaget for investeringsprosjekter ved å synliggjøre de langsiktige kostnadene til drift og vedlikehold. Videre kan det vurderes om det bør utvikles systemer som bidrar til bedre forvaltning av den eksisterende, statlige realkapitalen. Det stilles allerede krav til at statlige virksomheter skal ha oversikt over kapitalbeholdningen og en plan for hvordan den skal forvaltes, og utvalgets forslag innebærer ikke endringer i disse bestemmelsene. En økt synliggjøring av disse planene for Stortinget kan imidlertid føre til større vekt på langsiktighet i beslutningsprosessen.

Utvalget tilrår å utvide tidsperioden for ordningen som gir forvaltningen fullmakt til å overskride driftsbevilgningene til investeringsformål fra tre til fem år. Særbestemmelsen er i praksis svært lite benyttet, og en utvidelse vil antakelig ikke få et vesentlig omfang. Etter Finansdepartementets syn kan en likevel klargjøre og synliggjøre hensikten bak ordningen, og som en prøveordning utvide adgangen til fem år for å se om dette kan bidra til god likviditetsstyring og rasjonell framdrift.

Dagens ordning er forankret i Bevilgningsreglementet § 11 ved at Kongen kan gi bestemmelser om overskridelse av driftsbevilgninger med inntil fem pst. til investeringsformål mot tilsvarende innsparing i løpet av de tre følgende budsjettår. Som en prøveordning foreslår Finansdepartementet å utvide adgangen til fem år, med en lengre periode for investering og gevinstrealisering før tilbakebetaling starter opp, jf. forslag til romertallsfullmakt.

8.5.4 Rasjonell framdrift

Oversikt over utvalgets vurderinger og tilrådinger

Utvalget ble bedt om å vurdere framdriften av statlige investeringsprosjekter i ulike sektorer, herunder om eventuell urasjonell framdrift kan ha sin årsak i det gjeldende budsjettsystemet.

Utvalget finner ikke konkrete eksempler på at igangsatte prosjekter ikke har blitt tildelt midler etter fastlagt framdriftsplan etter vedtak om gjennomføring. Utvalget peker på at ut fra generelle betraktninger om god styring, kunne en vente å finne enkelte eksempler på prosjekter som har fått mindre ressurser enn forutsatt. At det ikke er funnet noen eksempler er overraskende.

Utvalget mener at budsjettsystemet ikke er til hinder for rasjonell framdrift av prosjekter. Snarere bygger systemet opp under at prosjekter skal kunne planlegges og gjennomføres effektivt. Langsiktighet og forutsigbarhet oppnås ved bruk av nåværende bevilgningssystem, herunder § 6 i bevilgningsreglementet som innebærer at Stortinget kan gi fullmakt til å binde seg overfor tredjepart for deler av eller for hele investeringsperioden i et prosjekt.

Utvalget viser også til at det konsekvensjusterte budsjettet er grunnlaget for regjeringens arbeid med statsbudsjettet. Det konsekvensjusterte budsjettet inneholder en videreføring av ordninger som Stortinget allerede har vedtatt, og det skal synliggjøre konsekvenser av uendret politikk og gi grunnlag for å vurdere omprioriteringer. Samtidig gis det rom for å kunne videreføre bevilgninger til investeringsprosjekter som er i gang eller som skal settes i verk i løpet av budsjettåret på grunnlag av utgiftsbehovet i utbyggingsplanen. Bevilgninger for å sikre rasjonell framdrift for prosjekter blir dermed i utgangspunktet ivaretatt gjennom § 6 i bevilgningsreglementet og konsekvensjusteringen. Eventuelle avvik fra dette må skyldes aktive, politiske beslutninger i regjering eller Storting.

Utvalget går gjennom plan- og budsjettsystemene i de investeringstunge sektorene i staten. Ut fra gjennomgangen mener utvalget at samferdselssektoren er i en særstilling når det gjelder kompleksitet i planlegging av prosjekter, politisk utvelgelse av aktuelle prosjekter og ikke minst forventninger om hvilke prosjekter som skal gjennomføres. Det synes også som finansierings- og beslutningssystemet, særlig på vegområdet, i for liten grad støtter opp under utvelgelse av de mest lønnsomme prosjektene og en kostnadsstyrt gjennomføring av disse.

Utvalget peker også på at mye av det som foregår i planfasen er lovbestemt, hovedsakelig gjennom plan- og bygningsloven. Store veg- og jernbaneprosjekter blir avklart trinnvis gjennom kommunedelplan og reguleringsplan. Vegprosjekter oppstår med dette i liten grad som resultat av overordnede planer og prioriteringer. I stedet initieres de som resultat av en rekke lokale initiativ. For å bidra til at det legges større vekt på lønnsomme prosjekter og hensiktsmessig framdrift i vegsektoren, er det ønskelig med mer overordnet planlegging enn i dag.

Utvalget antar at det i vegsektoren vil kunne oppnås betydelige samfunnsøkonomiske gevinster dersom en endrer planleggingssystemet i retning av mer overordnet planlegging. Dette bør i så fall kombineres med større handlefrihet på utøvende nivå til å maksimere den samfunnsøkonomiske lønnsomheten ved vegprosjektene, basert på de overordnete føringene. Det vil imidlertid kreve en endring av planleggingssystemet i sektoren og en omlegging av prosessen med lokale vedtak knyttet til bompengefinansiering av riksveger. Det har ikke vært en del av utvalgets mandat å komme med tilrådninger om disse forholdene.

Et annet problem som ifølge utvalget kan oppstå i planleggingsfasen, er at prosjekter endrer omfang underveis, såkalt omfangsutglidning. Dette kan igjen føre til betydelige kostnadsøkninger. Utvalget viser til at analyser av kostnadsutviklingen i vegprosjekter tyder på at kostnadene øker med mellom 40 og 60 pst. fra Nasjonal transportplan (NTP) til ferdigstillelse, avhengig av hvilken kostnadsindeks som brukes i omregningen til faste priser. Hoveddelen av kostnadsøkningen kommer i planleggingsfasen. De reelle beslutningene om prosjektene i NTP tas dermed på et stadium der prosjektet, og dermed også kostnadsanslagene, ikke er tilstrekkelig modnet og der kostnadene er klart undervurdert.

Utvalget mener på denne bakgrunn at det bør etableres et system for kostnadsstyrt prosjektplanlegging. Prosjektene bør tilpasses kostnadsestimater som er utarbeidet ved oppstart av prosjektplanleggingen. Dette vil bidra til mer realistiske økonomiske anslag i beslutningsprosessen og hindre omfangsutglidning i prosjektene.

Utvalget tilrår følgende tiltak:

I vegsektoren bør det være et større innslag av porteføljestyring enn i dag. Stortingets styring bør dreies i retning av å fastsette overordnete kriterier og mål for veginvesteringene. Deretter bør det i større grad enn i dag overlates til lavere nivåer enn Stortinget å velge ut konkrete prosjekter. Det må være tydelig budsjettmessig rammestyring på porteføljenivå, for å forhindre at det startes opp flere prosjekter enn det som er finansierbart med rasjonell framdrift.

Ved framleggelse av enkeltprosjekter som Stortinget skal vedta, anbefaler utvalget at det innføres krav om redegjørelse for hva som er rasjonell framdrift på prosjektnivå, etter en optimalisering av prosjektet ut fra variablene innhold, kostnad og tid.

Det bør utarbeides et opplegg for kostnadsstyrt prosjektplanlegging i staten. Målet med et slikt system er å bygge opp under realistisk vurdering av kostnadene ved valg av løsning og rasjonell framdrift for investeringsprosjekter. Dette kan skje gjennom bedre kostnadsstyring og omfangskontroll av statlige prosjekter. Fram mot NTP 2018–2029 bør det settes i gang en prosess for å utarbeide realistiske kostnadsstyrende anslag for de prosjekter som legges inn i planen.

Høringsuttalelser

De fleste høringsinstansene har ikke merknader til utvalgets vurderinger og tilrådinger til spørsmålet om rasjonell framdrift.

Enkelte høringsinstanser er ikke fullt ut enige i utvalgets vurdering om at dagens budsjettsystem fungerer tilfredsstillende med tanke på å fremme rasjonell framdrift av investeringsprosjekter. Det pekes blant annet på at gjeldende budsjettsystem kan føre til urasjonell oppstykking av prosjekter, samt for liten forutsigbarhet for finansieringen fram til ferdigstillelsen av prosjektene. For samferdselsinvesteringer anbefales flerårige bindende bevilgninger for utvalgte investeringer med utgangspunkt i de fastlagte planrammene for den første planperioden i Nasjonal transportplan.

Ingen høringsinstanser uttaler seg mot utvalgets tilråding om økt grad av porteføljestyring, og en del høringsinstanser støtter utvalgets tilrådinger på dette punktet.

Det samme gjelder utvalgets tilråding om at det for enkeltprosjekter skal redegjøres for Stortinget om hva som vil være en rasjonell framdrift for prosjektene.

Flere av høringsinstansene ser behovet for tiltak som motvirker kostnadsutglidning gjennom prosjektperioden. Noen høringsinstanser er imidlertid skeptiske til utvalgets opplegg for kostnadsstyringen, særlig når det gjelder tidspunktet for fastsettelse av kostnadsrammen.

Finansdepartementets vurdering

Finansdepartementet støtter utvalgets tilrådinger på dette området, og mener disse bør følges opp for å legge til rette for bedre grunnlag for beslutninger om investeringsprosjekter og mer rasjonell framdrift av prosjekter. I flere sektorer øker prosjektkostnader vesentlig underveis i planleggingen mellom konseptvalget og KS2 (når det foreligger et kvalitetssikret styringsunderlag og endelig kostnadsoverslag). Problemene med systematisk og uønsket kostnadsøkning i prosjektenes tidligfase er dokumentert innenfor bygg, vei og jernbane. Problemet synes mindre på rammefinansierte områder som helseforetak og Forsvaret. Kostnadsøkningen skyldes i stor grad omfangsutglidning – at prosjektene blir utvidet i løpet av planleggingsfasen på grunn av:

Et tidkrevende planleggingssystem som fremmer ulike brukerinteresser og lokale hensyn, uten at det følger med et reelt ansvar for hvem som skal dekke de økte kostnadene ved de ulike nye krav og ønsker til prosjektet.

Endrede politiske føringer og nye krav/standarder og nytt regelverk i løpet av planleggingsperioden.

Uklarhet i den statlige bestillerrollen, hvilket departement som har ansvar for prosjektutviklingen og hvem som fastsetter/endrer den styrende kostnadsrammen under prosjektplanleggingen etter at regjeringen har valgt konsept.

Finansdepartementet viser til at Regjeringen har opprettet et veiselskap som skal ha ansvar for å bygge ut, drifte og vedlikeholde flere riksvegstrekninger. Formålet er å oppnå en mer helhetlig utbygging og større kostnadseffektivitet i prosjektporteføljen selskapet får ansvaret for.

Regjeringen har også satt ned en prosjektgruppe som skal vurdere og anbefale tiltak som kan bidra til bedre styring og kostnadskontroll i store statlige investeringsprosjekter fra tidlig fase via beslutning om konseptvalg (etter KS1) til det foreligger et kvalitetssikret styringsunderlag og endelig kostnadsoverslag (KS2). Prosjektet skal kunne foreslå både tverrgående og sektorspesifikke tiltak. Prosjektet skal levere sin rapport i desember 2016. Regjeringen vil på egnet måte følge opp prosjektet når det er ferdigstilt.

8.5.5 Bruk av kontantprinsippet eller periodiseringsprinsippet for statlige budsjetter og regnskaper

Oversikt over utvalgets vurderinger og tilrådinger

Utvalget ble bedt om å vurdere hensiktsmessigheten av periodisering på generell basis, hvorvidt det på enkelte sektorer kan være aktuelt å innføre nye elementer av periodisering i statsbudsjettet, samt spørsmålet om obligatorisk rapportering av periodisert informasjon sammen med kontantbasert informasjon til statsregnskapet.

Utvalget går i sin rapport gjennom formålene med budsjett og regnskap, dagens budsjetterings- og regnskapsprinsipper og de viktigste konsekvensene av periodisering. Videre gis en oversikt over utviklingen på fagområdet i Norge og internasjonalt, og sentrale momenter ved vurdering av budsjett- og regnskapsprinsipper for staten drøftes.

Utvalget viser til at det tidvis har vært debattert om statlig budsjettering bør baseres på periodiseringsprinsippet framfor kontantprinsippet. Dette ble blant annet foreslått av Andreassen-utvalget i 2003. Imidlertid har flere regjeringer etter dette slått fast at statsbudsjettet og statsregnskapet fortsatt skal baseres på kontantprinsippet. Hovedbegrunnelsen har vært hensynet til å kunne bruke finanspolitikken til å stabilisere norsk økonomi.

Internasjonalt har synet på periodiserte statsbudsjetter endret seg de siste ti årene. Tidlig på 2000-tallet innførte flere land periodiserte statsbudsjetter, ofte i kombinasjon med bredere budsjettreformer. Etter finanskrisen har imidlertid dette stoppet opp, og flere land legger igjen mer vekt på kontantbaserte bevilgningsvedtak. Landene som har periodiseringsprinsippet i sine statsbudsjett supplerer dette med beslutningsregler som gir kontroll over det samlede, statlige investeringsnivået, samt etterspørselsvirkningene av statsbudsjettet. I praksis er forskjellene i budsjettering på statsbudsjettnivå mindre enn man kan få inntrykk av ut fra prinsippdiskusjoner. Landene som tar utgangspunkt i periodiserte prinsipper for statsbudsjettet supplerer med kontantbaserte tilleggsregler, mens landene som tar utgangspunkt i kontantprinsippet, supplerer med unntak basert på periodiserte prinsipper (herunder Norge). En ser også enkelte mer problematiske erfaringer med mer rendyrket budsjettering basert på periodiseringsprinsippet. Storbritannia har således avviklet sin «Golden rule»[2] og Australia har gått tilbake til kontantbaserte bevilgningsvedtak.

For å ha handlefrihet i finanspolitikken og kunne bruke finanspolitikken til å stabilisere norsk økonomi og samtidig ha god kontroll med den langsiktige bærekraften i offentlige finanser, konkluderer utvalget med at statsbudsjettet fortsatt bør baseres på kontantprinsippet. Også statsbudsjettets og statsregnskapets konstitusjonelle rolle tilsier dette.

Utvalget peker på en utvikling der langt flere land utarbeider sine statsregnskaper etter periodiserte prinsipper, enn det er land som tar utgangspunkt i periodiseringsprinsippet for budsjettene. For Norge vil det være fullt mulig å ha kontantbasert statsbudsjett og en stortingsmelding om statsregnskapet som både inneholder et kontantbasert bevilgningsregnskap og supplerende periodisert regnskapsinformasjon.

Utvalget anbefaler at det blir obligatorisk for alle statlige virksomheter som inngår i statsbudsjettet å føre periodisert regnskap etter de statlige regnskapsstandardene (SRS), som supplement til kontantregnskapet. Videre anbefaler utvalget at denne informasjonen rapporteres inn som en del av regnskapsrapporteringen til statsregnskapet, og gjøres tilgjengelig for bruk til blant annet sammenlignende analyser av ressursbruk. Utvalget antar at tilgang på systematisk informasjon om samlede kostnader, inntekter og balanseposter, basert på virksomhetenes SRS-regnskaper, vil være nyttig for flere brukergrupper og ut fra flere formål. Viktige brukergrupper vil være både beslutningstakere i virksomheter, departementer, regjering og Storting, men også regnskapsbrukere i Statistisk sentralbyrå og allmennheten. Informasjon om eksempelvis realkapital i den enkelte statlige virksomhet, gruppert etter områder eller samlet, er informasjon som ikke framgår av dagens statsregnskap eller er lett tilgjengelig på annen måte. Felles regnskapsregler etter SRS vil gi nye muligheter for sammenligning mellom virksomheter og over tid.

Utvalget legger til grunn at bevilgningsregnskapet må følge Stortingets kontantbaserte bevilgningsvedtak. Utvalget går ikke inn for at det nå etableres et periodisert, konsolidert statsregnskap, men anbefaler at man, basert på de innrapporterte periodiserte virksomhetsregnskapene, arbeider videre med hvordan denne regnskapsinformasjonen kan aggregeres og presenteres på en hensiktsmessig måte.

I tillegg til aggregering av virksomhetsregnskapene vil et komplett, periodisert statsregnskap (basert på IPSAS, International Public Sector Accounting Standards[3] )) kreve periodisering av skatteinntekter, pensjonsforpliktelser, fordringer og gjeld knyttet til statlige overføringer og statens langsiktige forpliktelser. Utvalget antar at en tilnærming som foreslått, der en samler inn og aggregerer periodisert regnskapsinformasjon, vil være forenlig med en eventuell senere beslutning om å etablere et formelt, konsolidert statsregnskap, for eksempel dersom utviklingen av felles regnskapsstandarder i EU (EPSAS, European Public Sector Accounting Standards[4] ) gjør dette aktuelt.

Utvalget tilrår følgende tiltak:

Det arbeides videre med hvordan periodisert regnskap fra virksomhetsnivå kan sammenstilles og presenteres som supplerende informasjon. Dette kan eksempelvis gjøres ved at informasjonen gjøres tilgjengelig i en publiseringsløsning og/eller inkluderes som tilleggsopplysninger til Stortinget i meldingen om statsregnskapet, særlig med sikte på å få fram bedre balanseinformasjon.

På nåværende tidspunkt bør en avvente de videre avklaringer omkring EPSAS før en tar stilling til om EPSAS bør innføres i Norge.

Høringsuttalelser

De fleste høringsinstansene har ikke merknader til utvalgets vurderinger og tilrådinger til spørsmålet om overordnede statlige budsjett- og regnskapsprinsipper. De tretten høringsinstansene som har kommentert disse forholdene uttrykker støtte til at kontantprinsippet i statsbudsjettet er enklest og mest hensiktsmessig i den overordnede statlige styringen i statsbudsjettet. Med unntak av én høringsuttalelse, gis det støtte til at behov for tilleggsinformasjon som følger av periodisert regnskap på statsregnskapsnivå kan dekkes ved tilleggsrapportering til statsregnskapet. Det er ikke kommet innvendinger til utvalgets syn om at en bør avvente videre avklaringer omkring EPSAS og regnskapsordningen i EU, før en tar stilling til eventuell konsekvens for Norge.

Finansdepartementets vurdering

Finansdepartementet er enig med utvalget i at statsbudsjettet fortsatt bør baseres på kontantprinsippet for å ha handlefrihet i finanspolitikken og kunne bruke finanspolitikken til å stabilisere norsk økonomi og samtidig ha god kontroll med den langsiktige bærekraften i offentlige finanser. Slik utvalget påpeker, tilsier også statsbudsjettets og statsregnskapets konstitusjonelle rolle dette.

Finansdepartementet støtter utvalgets tilråding om at det arbeides videre med hvordan periodisert regnskap fra virksomhetsnivå kan tas i bruk og sammenstilles på et mer aggregert nivå. Et viktig tiltak vil være det såkalte Publiseringsprosjektet, i regi av Direktoratet for økonomistyring, som ble igangsatt høsten 2016. Det vises til omtalen under avsnitt 8.4.1 over.

I tråd med utvalgets tilråding, mener Finansdepartementet at avklaringer omkring EPSAS og regnskapsordningen i EU bør avventes, før en tar stilling til eventuell konsekvens for Norge.

8.5.6 Virksomhetsregnskap etter statlige regnskapsstandarder (SRS)

Oversikt over utvalgets vurderinger og tilrådinger

Utvalget ble bedt om å vurdere erfaringer med bruk av periodisert virksomhetsregnskap i henhold til de statlige regnskapsstandardene (SRS), herunder om synliggjøring av kostnader gir et bedre beslutningsgrunnlag i statlige virksomheter og departementer, samt obligatorisk bruk av SRS på virksomhetsnivå.

Utvalget viser til at de statlige regnskapsstandardene gir regler for føring av periodisert virksomhetsregnskap i staten og vurderer konsekvensene av et eventuelt krav om obligatorisk bruk av SRS i statlige virksomhetsregnskap. Videre gjennomgås dagens regnskapsordning i statsforvaltningen, og utviklingen av regnskapsreguleringen i staten de siste tjue årene. Det legges spesiell vekt på erfaringer fra bruk av SRS, og det gis en omtale av på hvilke områder et periodisert regnskap vil være forskjellig fra et kontantbasert regnskap. Det gis også en oversikt over hvilke virksomheter som vil bli berørt, samt forventet nytte og kostnad ved å gjøre SRS obligatorisk.

Utvalget peker på at det har vært en gradvis utvikling av og standardisering av de statlige virksomhetsregnskapene. Utviklingen omfatter både innføring av en obligatorisk, standard artskontoplan, nye krav til oppstillinger og publisering av årsrapport og årsregnskap fra statlige virksomheter, og utvikling og frivillig bruk av de statlige regnskapsstandardene (SRS). Disse tiltakene bidrar til bedre grunnlag og muligheter for sammenligninger på tvers i staten, ut fra ensartede maler og prinsipper. De legger også til rette for sammenligninger over tid innenfor den enkelte virksomhet. Denne utviklingen videreføres i 2016 ved at regnskap etter SRS er gjort til den obligatoriske formen for periodisert regnskap i staten.

Dette er en utvikling som utvalget støtter opp om. Felles regnskapsprinsipper for virksomhetsregnskapet er en standardisering som vil virke effektiviserende. Utvalget mener at nytten av en felles standard for alle er større enn eventuelle fordeler ved at den enkelte virksomhet velger regnskapsprinsipp selv. Det må legges betydelig vekt på offentlighetens mulighet for innsyn, og denne vil være bedre dersom regnskapsprinsippene i de statlige virksomhetsregnskapene er standardiserte og like for alle virksomheter.

Utvalget gir uttrykk for at de statlige regnskapsstandardene, SRS, er godt utprøvd i statlige virksomhetsregnskap og gir nyttig tilleggsinformasjon til brukerne. Det er etablert et kompetansemiljø og opplæringsopplegg rundt standardene som det kan trekkes på ved en eventuell beslutning om obligatorisk bruk. Ved innføringen av standard kontoplan ble det tilrettelagt for periodisering ved å også ta inn nødvendige konti for bruk ved periodisering/periodeavslutning. Dette vil gjøre en overgang fra et kontantbasert virksomhetsregnskap til et SRS-basert virksomhetsregnskap enklere og mindre kostnadskrevende, og er forbundet med mindre risiko enn om kontoplanen måtte etableres på nytt.

Utvalget peker på at nytten av obligatorisk SRS er knyttet til effektivisering gjennom standardisering, mulighet for sammenligning og læring på tvers i staten og offentlighetens mulighet for innsyn. Generelt vil regnskap etter SRS gi bedre grunnlag for analyser av forholdet mellom ressursbruk og resultater og en mer fullstendig oversikt over eiendeler og gjeld.

Utvalget peker på at virksomhetenes nytte av SRS vil variere. Generelt vil regnskap etter SRS bidra til bedre informasjon om forholdet mellom ressursbruk og resultater i den enkelte virksomhet. Det vil også bidra til økt bevissthet om forholdet mellom investeringer, drift og vedlikehold. For små virksomheter med driftsutgifter under 100 mill. kroner (46 av 220 virksomheter) antar utvalget at SRS vil være lite krevende, men at gevinstene heller ikke vil være så store.

Utvalget legger til grunn at regnskapsinformasjon etter SRS vil være nyttig for departementene. Det vises spesielt til at periodiserte regnskap i UH-sektoren og helseforetak har gitt vesentlig nytte. Utvalget mener disse erfaringene tyder på at det er hensiktsmessig med helhetlig praksis for enkeltsektorer.

Utvalget mener det for staten samlet også vil være nyttig med obligatorisk virksomhetsregnskap etter SRS. Ressursbruk kan da vurderes på ensartet måte på tvers av sektorer. Det kan gjøre det enklere å vurdere ulike formål i statsbudsjettet mot hverandre, noen som vil legge til rette for sammenligninger og helhetlige vurderinger av statens totale ressursbruk.

Utvalget mener at det må legges stor vekt på offentlighetens mulighet for innsyn. Dette gjelder både for den enkelte statlige virksomhet og for staten samlet. Media og interesserte borgere vil ha større muligheter for å sette seg inn i statsforvaltningen dersom regnskapsføringen ligger nært opp til det man ellers er vant til å møte i et regnskap etter regnskapsloven.

Utvalget vurderer kostnader opp mot nytte av tiltaket, og legger til grunn at der nytten er relativt liten er også kostnadene og ulempene små. Kostnader til løpende drift antas å være relativt beskjedne, men er vanskelige å anslå. Utvalget viser til at Direktoratet for økonomistyring anslår en årlig kostnad i virksomhetene på om lag 30 mill. kroner. Kostnadene kan i noen grad sammenlignes med innføring av standard kontoplan. Denne innføringen skjedde uten ekstra ressurser til virksomhetene, selv om den medførte noe teknisk og administrativt tilretteleggingsarbeid i virksomhetene. Utvalget viser for øvrig til sin beregning av samlede innføringskostnader på om lag 80 mill. kroner.

Utvalget tilrår at det blir obligatorisk for statlige virksomheter å avlegge virksomhetsregnskapet etter de statlige regnskapsstandardene (SRS). Dagens rapportering til statsregnskapet etter kontantprinsippet videreføres. Når man har etablert et virksomhetsregnskap etter SRS i alle statlige virksomheter, vil det være lite ressurskrevende å etablere rutiner for innrapportering av periodisert regnskapsinformasjon. Utvalget legger vekt på at dette vil gi nyttig tilleggsinformasjon som vil kunne supplere dagens statsregnskap, jf. omtale under «Bruk av kontantprinsippet eller periodiseringsprinsippet for statlige budsjetter og regnskaper». Et periodisert virksomhetsregnskap sammenstilt for alle statlige virksomheter vil inneholde mer komplett og presis informasjon enn dagens statsregnskap. Utvalget tilrår derfor at det innføres obligatorisk innrapportering av virksomhetsregnskap etter SRS til statsregnskapet.

Utvalget tilrår følgende tiltak:

Det bør bli obligatorisk for statlige virksomheter å avlegge virksomhetsregnskapet etter de statlige regnskapsstandardene (SRS). I den grad det skulle vise seg vanskelig eller at kostnadene ikke står i samsvar med nytten for den enkelte virksomhet og staten samlet, kan det søkes om unntak i henhold til reglene i økonomiregelverket.

Rapportering av periodisert informasjon fra virksomhetsregnskapet gjøres obligatorisk, sammen med kontantbasert informasjon til statsregnskapet.

Det arbeides videre med forenkling og standardisering på områder der virksomhetene i dag behandles forskjellig, eksempelvis for pensjonspremier og feriepenger.

Det gis rimelig tid til omleggingen. En periode på to-tre år vil gi virksomhetene tid til å innpasse arbeidet i sine øvrige planer, og en omlegging for de statlige virksomhetene bør skje senest fra og med regnskapsåret 2019.

Høringsuttalelser

Svært få av virksomhetene som i dag bruker SRS har svart på høringen. Av de 15 virksomhetene som har svart på høringen, er tre negative til innføring av obligatorisk SRS, ni ser både fordeler og ulemper, mens tre er positive.

Eksterne aktører som har svart deler seg i de meget positive og de meget negative.

Ingen av de elleve departementene som har svart støtter positivt innføring av obligatorisk periodisering. Fem av departementene er gjennomgående negative til nytteeffektene ved obligatorisk SRS for alle statlige virksomheter. Ett departement har blandede synspunkter, mens de resterende enten ikke har merknader til forslaget, eller ikke har svart.

Gjennomgående mener departementene at nytteeffekten av obligatorisk SRS er overvurdert på virksomhetsnivå, mens kostnadene er undervurdert.

Argumentene kan oppsummeres slik:

Merverdien av økt regnskapsinformasjon motsvares ikke av de økte kostnadene med to systemer for regnskapsføring og rapportering (både kontant og SRS)

SRS gir liten merverdi for små virksomheter.

Det reises tvil om kostnadsanslagene for innføring og drift av SRS-regnskap. Det må brukes mye ressurser til verdivurdering av eiendeler og utarbeidelse av åpningsbalanse.

Utvalget undervurderer behovet for kompetanseoppbygging.

Statlige virksomheter er i hovedsak unike, sammenlikning har neppe stor verdi.

Finansdepartementets vurdering

Finansdepartementet deler utvalgets vurdering av at det er viktig å skaffe til veie mer og bedre informasjon om kostnadsbildet i statlige virksomheter.

Statlig økonomiforvaltning tar utgangspunkt i mål- og resultatstyring. Det tredje elementet i denne styringsfilosofien – ved siden av tydelige målsettinger og måling av resultater – er informasjon om ressursene som settes inn, og dermed hva det koster å oppnå resultatene. Finansdepartementet mener at en i styringen av statlige virksomheter bør legge større vekt på ressurseffektivitet enn det vi ser i dag.

Ved inngangen til 2016 bruker 144 virksomheter kontantprinsippet, mens 74 bruker periodiseringsprinsippet, hovedsakelig etter SRS. I tillegg har Forsvaret og Skatteetaten besluttet å ta i bruk SRS. På grunn av omorganiseringer og kirkens organer som går ut av staten fra 2017, vil om lag 130 virksomheter være berørt av forslaget om obligatorisk SRS.

Finansdepartementet viser til at halvparten av de som i dag bruker SRS oppgir at de i liten grad opplever at ny informasjon brukes i styringen. Bare ti pst. opplever at SRS i høy grad har bedret bruken av regnskapsinformasjon i styringen. To virksomheter som har brukt SRS har gått tilbake til kontantprinsippet.

Utvalget vurderte innføringskostnader og varige driftskostnader knyttet til obligatorisk periodisering i statlige virksomheter. Finansdepartementet har i etterkant av høringen bedt Direktoratet for økonomistyring gjennomgå kostnadsanslagene ut fra alternative innføringsløp. Innføringskostnadene er etter dette anslått til nær det dobbelte av det som ble lagt til grunn fra utvalgets side, fra 80 mill. kroner til mellom 150 og 160 mill. kroner.

Årlige merkostnader etter innføring av SRS gjelder primært økt tidsbruk i virksomhetene og anslås til 39 mill. kroner årlig. I tillegg er det beregnet øvrige driftskostnader for innsending, mottak og analyse av SRS-regnskap. Samlet anslås det at innføring av SRS vil gi økte årlige driftsutgifter for staten på mer enn 50 mill. kroner.

Finansdepartementet støtter utvalgets vurdering av at det er behov for mer og bedre informasjon om forholdet mellom kostnader og resultater i staten. Det er en forutsetning at det arbeides videre med å utvikle økonomistyringen i staten slik at en kan oppnå bedret regnskapsmessig kvalitet og styrket informasjonsgrunnlag på andre måter.

Finansdepartementet er også enig med utvalget i at det er behov for bedre informasjon om ressursbruk i staten, mer korrekte enhetskostnader og økt åpenhet og informasjon om hva staten bruker penger på. Det vises til at det er satt i gang flere utviklingstiltak som vil medvirke til dette, jf. omtalen i avsnitt 8.4.

Finansdepartementet er positiv til at flere virksomheter tar i bruk periodisert regnskap. Økt bruk av SRS gir mulighet for bedre sammenligning over tid både innenfor den enkelte virksomhet, og på tvers i staten. Et periodisert virksomhetsregnskap vil inneholde mer komplett og presis informasjon enn dagens statsregnskap.

Finansdepartementet legger til grunn at de fleste av virksomhetene som vil ha vesentlig nytte av periodisert informasjon allerede har tatt i bruk SRS innenfor dagens frivillige ordning. Enkelte virksomheter som bruker SRS vender nå tilbake til kontantprinsippet fordi de ikke opplever at det periodiserte regnskapet gir tilstrekkelig merverdi eller blir etterspurt i styringen på deres område.

Mange av høringsinstansene legger betydelig vekt på at kostnaden ved obligatorisk SRS overstiger nytten. De oppdaterte beregningene viser at kostnader og stillingsbehov ved obligatorisk innføring av SRS vil være nær det dobbelte av hva utvalget har lagt til grunn. Forslaget kan dermed gi økt byråkrati.

Finansdepartementet vil derfor arbeide videre med tiltak for forenkling, effektivisering og publisering for å øke nytten og redusere kostnadene forbundet med periodisering og bruk av de statlige regnskapsstandardene i virksomhetene.

Det tas ikke stilling til å innføre obligatorisk periodisering nå, men det skal foretas en ny vurdering innen tre år når forenklingstiltak er gjennomført.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om statsbudsjettet 2017.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om statsbudsjettet 2017 i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om statsbudsjettet for budsjettåret 2017

I

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Utgifter:

Det kongelige hus

1

H.M. Kongen og H.M. Dronningen:

1

Apanasje

11 466 000

50

Det kongelige hoff

195 259 000

51

Særskilte prosjekter ved Det kongelige hoff

31 901 000

238 626 000

2

H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessen:

1

Apanasje

9 543 000

9 543 000

Sum Det kongelige hus

248 169 000

Regjering

20

Statsministerens kontor:

1

Driftsutgifter

117 900 000

117 900 000

21

Statsrådet:

1

Driftsutgifter

169 500 000

169 500 000

24

Regjeringsadvokaten:

1

Driftsutgifter

95 000 000

21

Spesielle driftsutgifter

22 200 000

117 200 000

Sum Regjering

404 600 000

Stortinget og underliggende institusjoner

41

Stortinget:

1

Driftsutgifter

924 500 000

21

Spesielle driftsutgifter

15 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

514 000 000

70

Tilskudd til partigruppene

183 000 000

72

Tilskudd til Det Norske Nobelinstitutts bibliotek

1 500 000

73

Kontingenter, internasjonale delegasjoner

15 500 000

74

Reisetilskudd til skoler

5 000 000

1 658 500 000

42

Ombudsmannsnemnda for Forsvaret:

1

Driftsutgifter

7 100 000

7 100 000

43

Stortingets ombudsmann for forvaltningen:

1

Driftsutgifter

76 300 000

76 300 000

44

Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste:

1

Driftsutgifter

15 000 000

15 000 000

45

Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter:

1

Driftsutgifter

20 600 000

20 600 000

51

Riksrevisjonen:

1

Driftsutgifter

468 200 000

75

Internasjonale organisasjoner og nettverk

25 000 000

493 200 000

Sum Stortinget og underliggende institusjoner

2 270 700 000

Høyesterett

61

Høyesterett:

1

Driftsutgifter

108 747 000

108 747 000

Sum Høyesterett

108 747 000

Utenriksdepartementet

Administrasjon av utenrikstjenesten

100

Utenriksdepartementet:

1

Driftsutgifter

2 250 999 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

12 715 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

47 876 000

70

Erstatning av skader på utenlandske ambassader

1 026 000

71

Diverse tilskudd

26 755 000

72

Hjelp til norske borgere i utlandet

174 000

90

Lån til norske borgere i utlandet

360 000

2 339 905 000

103

Regjeringens fellesbevilgning for representasjon:

1

Driftsutgifter

57 422 000

57 422 000

104

Kongefamiliens offisielle reiser til utlandet:

1

Driftsutgifter

9 748 000

9 748 000

Sum Administrasjon av utenrikstjenesten

2 407 075 000

Utenriksformål

115

Næringsfremme-, kultur- og informasjonsformål:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70

7 461 000

70

Tilskudd til næringsfremme-, kultur- og informasjonsformål, kan overføres, kan nyttes under post 1

45 201 000

52 662 000

116

Deltaking i internasjonale organisasjoner:

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

1 586 302 000

90

Innskudd i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB)

190 000 000

1 776 302 000

117

EØS-finansieringsordningene:

75

EØS-finansieringsordningen 2009-2014, kan overføres

446 000 000

76

Den norske finansieringsordningen 2009-2014, kan overføres

408 000 000

77

EØS-finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres

185 000 000

78

Den norske finansieringsordningen 2014-2021, kan overføres

185 000 000

1 224 000 000

118

Nordområdetiltak mv.:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70 og 71

32 978 000

70

Nordområdetiltak og prosjektsamarbeid med Russland, kan overføres, kan nyttes under post 1

307 641 000

71

Støtte til utvikling av samfunn, demokrati og menneskerettigheter mv. , kan overføres, kan nyttes under post 1

62 610 000

76

Tilskudd til internasjonale klima- og miljøtiltak, kan overføres

39 609 000

442 838 000

119

Globale sikkerhetstiltak:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70

2 125 000

70

Globale sikkerhetstiltak, kan overføres, kan nyttes under post 1

12 339 000

14 464 000

Sum Utenriksformål

3 510 266 000

Administrasjon av utviklingshjelpen

140

Utenriksdepartementets administrasjon av utviklingshjelpen:

1

Driftsutgifter

1 549 249 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

31 502 000

1 580 751 000

141

Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad):

1

Driftsutgifter

262 467 000

262 467 000

144

Fredskorpset:

1

Driftsutgifter

46 021 000

46 021 000

Sum Administrasjon av utviklingshjelpen

1 889 239 000

Bilateral bistand

150

Bistand til Afrika:

78

Regionbevilgning for Afrika, kan overføres

2 094 640 000

2 094 640 000

151

Bistand til Asia:

78

Regionbevilgning for Asia, kan overføres

591 500 000

591 500 000

152

Bistand til Midtøsten og Nord-Afrika:

78

Regionbevilgning for Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres

556 000 000

556 000 000

153

Bistand til Latin-Amerika:

78

Regionbevilgning for Latin-Amerika, kan overføres

80 000 000

80 000 000

Sum Bilateral bistand

3 322 140 000

Globale ordninger

160

Sivilt samfunn og demokratiutvikling:

1

Driftsutgifter

22 110 000

70

Sivilt samfunn, kan overføres

1 955 471 000

77

Utvekslingsordninger gjennom Fredskorpset, kan overføres

142 000 000

2 119 581 000

161

Næringsutvikling:

70

Næringsutvikling , kan overføres

149 000 000

75

NORFUND - tapsavsetting

375 000 000

95

NORFUND - grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland

1 125 000 000

1 649 000 000

162

Overgangsbistand/sårbare stater og regioner:

70

Overgangsbistand/sårbare stater og regioner, kan overføres

247 500 000

247 500 000

163

Nødhjelp, humanitær bistand og menneskerettigheter:

70

Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres

4 436 124 000

72

Menneskerettigheter , kan overføres

298 300 000

4 734 424 000

164

Fred, forsoning og demokrati:

70

Fred, forsoning og demokratitiltak, kan overføres

390 900 000

71

ODA-godkjente land på Balkan, kan overføres

175 000 000

72

Global sikkerhet, utvikling og nedrustning, kan overføres

154 700 000

73

Andre ODA-godkjente OSSE-land, kan overføres

365 500 000

1 086 100 000

165

Forskning, kompetanseheving og evaluering:

1

Driftsutgifter

92 280 000

70

Forskning , kan overføres

148 000 000

71

Faglig samarbeid, kan overføres

355 900 000

596 180 000

166

Klima, miljø og fornybar energi:

70

Ymse tilskudd , kan overføres

5 500 000

72

Klima og miljø, kan overføres

767 200 000

74

Fornybar energi, kan overføres

470 000 000

1 242 700 000

167

Flyktningtiltak i Norge, godkjent som utviklingshjelp (ODA):

21

Spesielle driftsutgifter

3 742 766 000

3 742 766 000

168

Kvinners rettigheter og likestilling:

70

Kvinners rettigheter og likestilling, kan overføres

306 700 000

306 700 000

169

Global helse og utdanning:

1

Driftsutgifter

17 325 000

70

Global helse, kan overføres

3 065 000 000

73

Utdanning , kan overføres

1 837 000 000

4 919 325 000

Sum Globale ordninger

20 644 276 000

Multilateral bistand

170

FN-organisasjoner mv.:

70

FNs utviklingsprogram (UNDP)

565 000 000

71

FNs befolkningsfond (UNFPA)

401 000 000

72

FNs barnefond (UNICEF)

430 000 000

73

Verdens matvareprogram (WFP), kan overføres

237 000 000

74

FNs Høykommissær for flyktninger (UNHCR)

350 000 000

75

FNs organisasjon for palestinske flyktninger (UNRWA)

125 000 000

76

FN og globale utfordringer, kan overføres

223 300 000

77

FNs aidsprogram (UNAIDS), kan overføres

120 000 000

78

Pliktige bidrag til FN-organisasjoner mv., kan overføres

217 300 000

79

Eksperter, junioreksperter og FNs fredskorps, kan overføres

39 000 000

81

Matsikkerhet og klimatilpasset landbruk, kan overføres

105 000 000

82

FNs organisasjon for kvinners rettigheter og likestilling (UN Women) , kan overføres

75 000 000

83

Verdens helseorganisasjon (WHO), kan overføres

183 500 000

3 071 100 000

171

Multilaterale finansinstitusjoner:

70

Verdensbanken , kan overføres

916 000 000

71

Regionale banker og fond, kan overføres

770 500 000

72

Strategisk samarbeid med multilaterale utviklingsbanker og finansinstitusjoner , kan overføres

110 500 000

1 797 000 000

172

Gjeldslette og gjeldsrelaterte tiltak:

70

Gjeldslette, betalingsbalansestøtte og kapasitetsbygging, kan overføres

270 000 000

270 000 000

Sum Multilateral bistand

5 138 100 000

Sum Utenriksdepartementet

36 911 096 000

Kunnskapsdepartementet

Administrasjon

200

Kunnskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

348 428 000

21

Spesielle driftsutgifter

11 803 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

2 814 000

363 045 000

Sum Administrasjon

363 045 000

Grunnopplæringen

220

Utdanningsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

302 224 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

143 321 000

70

Tilskudd til læremidler mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

58 685 000

504 230 000

221

Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene:

1

Driftsutgifter

14 827 000

14 827 000

222

Statlige grunn- og videregående skoler og grunnskoleinternat:

1

Driftsutgifter

100 805 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 528 000

102 333 000

223

Sametinget:

50

Tilskudd til Sametinget

42 592 000

42 592 000

224

Senter for IKT i utdanningen:

1

Driftsutgifter

68 817 000

21

Spesielle driftsutgifter

21 136 000

89 953 000

225

Tiltak i grunnopplæringen:

1

Driftsutgifter

22 665 000

21

Spesielle driftsutgifter

102 533 000

60

Tilskudd til landslinjer

220 662 000

62

Tilskudd til de kommunale sameskolene i Snåsa og Målselv

24 321 000

63

Tilskudd til samisk i grunnopplæringen, kan overføres

63 806 000

64

Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge

441 618 000

65

Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg, kan overføres

223 186 000

66

Tilskudd til leirskoleopplæring

49 574 000

67

Tilskudd til opplæring i finsk

7 165 000

68

Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen

279 396 000

69

Kompensasjon for investeringskostnader ved grunnskolereformen

124 555 000

70

Tilskudd til opplæring av lærlinger, praksisbrevkandidater og lærekandidater med spesielle behov

59 490 000

71

Tilskudd til kunst- og kulturarbeid i opplæringen

30 157 000

72

Tilskudd til internasjonale utdanningsprogram og organisasjoner

6 290 000

73

Tilskudd til studieopphold i utlandet

14 549 000

74

Tilskudd til organisasjoner

22 236 000

1 692 203 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

924 606 000

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

1 325 314 000

50

Nasjonale sentre i grunnopplæringen

94 040 000

60

Tilskudd til forskning på tiltak for å øke gjennomføringen i videregående opplæring

41 934 000

62

Tilskudd for økt lærertetthet

236 882 000

63

Tidlig innsats i skolen gjennom økt lærerinnsats på 1.-4. trinn

836 303 000

70

Tilskudd til NAROM

8 379 000

71

Tilskudd til vitensentre

54 832 000

3 522 290 000

227

Tilskudd til særskilte skoler:

60

Tilskudd til Murmanskskolen

2 304 000

61

Tilskudd til voksenopplæring i Andebu kommune

5 235 000

62

Tilskudd til Fjellheimen leirskole

6 237 000

70

Tilskudd til Den franske skolen i Oslo

10 442 000

71

Tilskudd til internatdriften ved Krokeide videregående skole

26 897 000

72

Tilskudd til Røde Kors Nordisk United World College

33 923 000

74

Tilskudd til Signo grunn- og videregående skole og Briskeby videregående skole

45 769 000

75

Tilskudd til opplæring i rusinstitusjoner

10 928 000

76

Tilskudd til Foreningen Norden og Norsk håndverksinstitutt

7 114 000

77

Tilskudd til Lycée International de Saint-Germain-en-Laye

2 467 000

151 316 000

228

Tilskudd til frittstående skoler mv.:

70

Frittstående grunnskoler, overslagsbevilgning

2 074 624 000

71

Frittstående videregående skoler, overslagsbevilgning

1 555 114 000

72

Frittstående skoler godkjent etter kap. 4 i voksenopplæringsloven , overslagsbevilgning

152 268 000

73

Frittstående grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning

125 072 000

74

Frittstående videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning

18 143 000

75

Frittstående skoler for funksjonshemmede elever, overslagsbevilgning

273 231 000

76

Andre frittstående skoler, overslagsbevilgning

48 438 000

77

Den tyske skolen i Oslo, overslagsbevilgning

17 761 000

78

Kompletterende undervisning

11 964 000

79

Toppidrett

44 979 000

80

Friskoleorganisasjoner

756 000

81

Elevutveksling til utlandet

1 945 000

82

Kapitaltilskudd til friskoler, kapital- og husleietilskudd

21 506 000

4 345 801 000

229

Norges grønne fagskole - Vea:

1

Driftsutgifter

26 052 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 187 000

27 239 000

230

Statlig spesialpedagogisk støttesystem:

1

Driftsutgifter

705 979 000

21

Spesielle driftsutgifter

45 625 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

9 099 000

760 703 000

Sum Grunnopplæringen

11 253 487 000

Barnehager

231

Barnehager:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 51

421 448 000

50

Tilskudd til samiske barnehagetilbud

16 565 000

51

Forskning , kan nyttes under post 21

8 892 000

63

Tilskudd til tiltak for å styrke den norskspråklige utviklingen for minoritetsspråklige barn i barnehage

142 036 000

70

Tilskudd for svømming i barnehagene, prøveprosjekt frivillige organisasjoner

25 290 000

614 231 000

Sum Barnehager

614 231 000

Kompetansepolitikk og livslang læring

252

EUs utdannings- og ungdomsprogram:

70

Tilskudd

512 112 000

512 112 000

253

Folkehøyskoler:

70

Tilskudd til folkehøyskoler

823 259 000

71

Tilskudd til Folkehøgskolerådet

4 954 000

72

Tilskudd til Nordiska folkhögskolan

632 000

828 845 000

254

Tilskudd til voksenopplæring:

70

Tilskudd til studieforbund

208 374 000

73

Tilskudd til voksenopplæringsorganisasjoner

13 119 000

221 493 000

255

Tilskudd til freds- og menneskerettssentre:

70

Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter

32 968 000

71

Falstadsenteret

19 158 000

72

Stiftelsen Arkivet

11 434 000

73

Nansen Fredssenter

6 209 000

74

Narviksenteret

6 898 000

75

Det europeiske Wergelandsenteret

8 976 000

76

Raftostiftelsen

5 127 000

90 770 000

256

Kompetanse Norge:

1

Driftsutgifter

61 640 000

21

Spesielle driftsutgifter

11 544 000

73 184 000

257

Kompetansepluss:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

5 760 000

70

Tilskudd , kan overføres

162 237 000

167 997 000

258

Tiltak for livslang læring:

1

Driftsutgifter

4 994 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 1

97 639 000

60

Tilskudd til karriereveiledning

32 734 000

135 367 000

Sum Kompetansepolitikk og livslang læring

2 029 768 000

Høyere utdanning og fagskoleutdanning

260

Universiteter og høyskoler:

50

Statlige universiteter og høyskoler

33 073 857 000

70

Private høyskoler

1 342 194 000

34 416 051 000

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter:

71

Tilrettelegging for internasjonal mobilitet

17 674 000

74

Tilskudd til velferdsarbeid

84 756 000

75

Tilskudd til bygging av studentboliger, kan overføres

644 556 000

746 986 000

276

Fagskoleutdanning:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70

32 854 000

70

Andre overføringer , kan nyttes under post 1

5 000 000

72

Annen fagskoleutdanning

70 606 000

108 460 000

280

Felles enheter:

1

Driftsutgifter

139 799 000

21

Spesielle driftsutgifter

10 000

50

Senter for internasjonalisering av utdanning

83 368 000

51

Drift av nasjonale fellesoppgaver

180 303 000

71

Tilskudd til UNIS

128 870 000

72

Tilskudd til UNINETT

27 503 000

73

Tilskudd til NORDUnet, kan overføres

38 628 000

598 481 000

281

Felles tiltak for universiteter og høyskoler:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70

249 498 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

13 421 000

50

Tilskudd til Norges forskningsråd

191 938 000

70

Andre overføringer , kan nyttes under post 1

58 226 000

73

Tilskudd til internasjonale programmer

64 103 000

78

Tilskudd til Universitets- og høgskolerådet

17 730 000

594 916 000

Sum Høyere utdanning og fagskoleutdanning

36 464 894 000

Forskning

283

Meteorologiformål:

50

Meteorologisk institutt

297 669 000

72

Internasjonale samarbeidsprosjekter

154 119 000

451 788 000

284

De nasjonale forskningsetiske komiteene:

1

Driftsutgifter

18 449 000

18 449 000

285

Norges forskningsråd:

52

Langsiktig, grunnleggende forskning

1 666 085 000

53

Strategiske satsinger

1 431 423 000

54

Forskningsinfrastruktur av nasjonal, strategisk interesse

308 395 000

55

Administrasjon

265 510 000

3 671 413 000

287

Forskningsinstitutter og andre tiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71

15 927 000

53

NUPI

4 823 000

56

Ludvig Holbergs minnepris

11 864 000

57

Basisbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter

182 845 000

60

Regionale forskningsfond, tilskudd til forskning

250 264 000

71

Tilskudd til andre private institusjoner

42 909 000

73

Niels Henrik Abels matematikkpris

14 935 000

523 567 000

288

Internasjonale samarbeidstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter

44 004 000

72

Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner

321 841 000

73

EUs rammeprogram for forskning, kan overføres

2 194 592 000

75

UNESCO-kontingent

23 933 000

76

UNESCO-formål

3 598 000

2 587 968 000

Sum Forskning

7 253 185 000

Sum Kunnskapsdepartementet

57 978 610 000

Kulturdepartementet

Administrasjon

300

Kulturdepartementet:

1

Driftsutgifter

164 074 000

21

Spesielle driftsutgifter

1 836 000

165 910 000

Sum Administrasjon

165 910 000

Samfunns- og frivillighetsformål

315

Frivillighetsformål:

21

Forskning og utredning

5 985 000

70

Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

1 319 900 000

72

Tilskudd til frivillig virksomhet for barn og unge

5 960 000

74

Frivillighetsregister , kan overføres

850 000

75

Herreløs arv til frivillige organisasjoner

9 945 000

76

Tilskudd til tiltak mot barnefattigdom

10 180 000

78

Ymse faste tiltak

8 170 000

79

Til disposisjon

16 560 000

82

Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

175 920 000

86

Tilskudd til internasjonale sykkelritt i Norge

13 590 000

87

Tilskudd til X Games

10 000 000

1 577 060 000

Sum Samfunns- og frivillighetsformål

1 577 060 000

Kulturformål

320

Norsk kulturråd:

1

Driftsutgifter

153 022 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

3 000 000

51

Fond for lyd og bilde

38 050 000

55

Norsk kulturfond

893 956 000

1 088 028 000

321

Kunstnerøkonomi:

71

Statsstipend

14 878 000

73

Kunstnerstipend m.m., kan overføres

170 800 000

74

Garantiinntekter og langvarige stipend, overslagsbevilgning

128 714 000

75

Vederlagsordninger

186 347 000

500 739 000

322

Bygg og offentlige rom:

1

Driftsutgifter

18 306 000

50

Kunst i offentlige rom

25 000 000

70

Nasjonale kulturbygg, kan overføres

178 500 000

78

Ymse faste tiltak

3 690 000

225 496 000

323

Musikk og scenekunst:

1

Driftsutgifter

90 333 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

61 128 000

60

Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge

20 690 000

70

Nasjonale institusjoner

1 434 000 000

71

Region-/landsdelsinstitusjoner

756 680 000

73

Region- og distriktsopera

56 470 000

78

Ymse faste tiltak

273 432 000

2 692 733 000

325

Allmenne kulturformål:

1

Driftsutgifter

116 715 000

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

13 414 000

52

Norges forskningsråd

13 120 000

53

Sametinget

81 900 000

71

Kulturell og kreativ næring

47 400 000

72

Kultursamarbeid i nordområdene

11 170 000

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

50 200 000

78

Ymse faste tiltak

41 160 000

79

Til disposisjon , kan nyttes under post 1

6 900 000

82

Nobels Fredssenter

30 620 000

85

Gaveforsterkningsordning

51 150 000

86

Talentutvikling

36 100 000

499 849 000

326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål:

1

Driftsutgifter

599 781 000

21

Spesielle driftsutgifter

15 029 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

22 845 000

73

Språkorganisasjoner

21 290 000

74

Det Norske Samlaget

15 490 000

75

Tilskudd til ordboksarbeid

15 660 000

78

Ymse faste tiltak

51 580 000

80

Tilskudd til tiltak under Nasjonalbiblioteket

49 750 000

791 425 000

328

Museum og visuell kunst:

70

Det nasjonale museumsnettverket

1 462 990 000

78

Ymse faste tiltak

77 920 000

1 540 910 000

329

Arkivformål:

1

Driftsutgifter

360 492 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

17 955 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

8 645 000

78

Ymse faste tiltak

8 410 000

395 502 000

Sum Kulturformål

7 734 682 000

Medieformål m.m.

334

Film- og medieformål:

1

Driftsutgifter

166 886 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

11 524 000

50

Filmfondet

494 600 000

72

Insentivordning for film- og tv-produksjoner, kan overføres

55 810 000

73

Regional filmsatsing, kan overføres

75 720 000

78

Ymse faste tiltak

22 970 000

827 510 000

335

Mediestøtte:

71

Produksjonstilskudd

303 000 000

73

Medieforskning og etterutdanning

22 130 000

74

Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier, kan overføres

19 000 000

75

Tilskudd til samiske aviser

27 500 000

77

Distribusjonstilskudd til avisene i Finnmark

2 090 000

373 720 000

337

Kompensasjon for kopiering til privat bruk:

70

Kompensasjon

47 000 000

47 000 000

339

Pengespill, lotterier og stiftelser:

1

Driftsutgifter

78 608 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

8 058 000

86 666 000

Sum Medieformål m.m.

1 334 896 000

Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

340

Den norske kirke:

70

Rammetilskudd til Den norske kirke, kan nyttes under post 1

1 913 042 000

71

Tilskudd til Sjømannskirken - Norsk kirke i utlandet

89 750 000

72

Tilskudd til egenkapital for Den norske kirke

100 000 000

73

Tilskudd til Den norske kirke - oppgjør av feriepengeforpliktelser

125 000 000

2 227 792 000

341

Tilskudd til trossamfunn m.m.:

70

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning

322 094 000

78

Ymse faste tiltak

11 990 000

334 084 000

342

Kirkebygg og gravplasser:

1

Driftsutgifter

66 317 000

60

Rentekompensasjon - kirkebygg, kan overføres

33 385 000

70

Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser

44 560 000

71

Tilskudd til regionale pilegrimssentre

5 682 000

149 944 000

Sum Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

2 711 820 000

Sum Kulturdepartementet

13 524 368 000

Justis- og beredskapsdepartementet

Administrasjon

400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

495 362 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

6 569 000

23

Spesielle driftsutgifter, forskning og kunnskapsutvikling, kan overføres

31 392 000

50

Norges forskningsråd

22 851 000

70

Overføringer til private

7 710 000

71

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

13 651 000

577 535 000

Sum Administrasjon

577 535 000

Rettsvesen

410

Domstolene:

1

Driftsutgifter

2 334 618 000

21

Spesielle driftsutgifter

69 093 000

22

Vernesaker/sideutgifter, jordskiftedomstoler, kan overføres

6 474 000

2 410 185 000

411

Domstoladministrasjonen:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under kap. 410 post 1

84 650 000

84 650 000

414

Forliksråd og andre domsutgifter:

1

Driftsutgifter

232 061 000

21

Spesielle driftsutgifter

37 347 000

269 408 000

Sum Rettsvesen

2 764 243 000

Kriminalomsorg

430

Kriminalomsorgen:

1

Driftsutgifter

4 612 327 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under kap. 430 post 1

88 332 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

44 456 000

60

Refusjoner til kommunene, forvaringsdømte mv., kan overføres

82 000 000

70

Tilskudd

23 101 000

4 850 216 000

432

Kriminalomsorgens utdanningssenter (KRUS):

1

Driftsutgifter

189 931 000

189 931 000

Sum Kriminalomsorg

5 040 147 000

Politi og påtalemyndighet

440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten:

1

Driftsutgifter

16 632 764 000

21

Spesielle driftsutgifter

145 307 000

22

Søk etter omkomne på havet, i innsjøer og vassdrag, kan overføres

10 732 000

23

Sideutgifter i forbindelse med sivile gjøremål

27 050 000

25

Retur av asylsøkere med avslag og andre utlendinger uten lovlig opphold , overslagsbevilgning

219 966 000

60

Tilskudd til kommuner

13 275 000

70

Tilskudd

80 080 000

71

Tilskudd Norsk rettsmuseum

4 974 000

73

Tilskudd til EUs grense- og visumfond

184 000 000

17 318 148 000

442

Politihøgskolen:

1

Driftsutgifter

587 009 000

587 009 000

444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

1

Driftsutgifter

892 885 000

892 885 000

445

Den høyere påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter

240 171 000

240 171 000

446

Den militære påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter

8 704 000

8 704 000

448

Grensekommissæren:

1

Driftsutgifter

5 184 000

5 184 000

Sum Politi og påtalemyndighet

19 052 101 000

Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Driftsutgifter

748 345 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

7 114 000

70

Overføringer til private

6 338 000

761 797 000

452

Sentral krisehåndtering:

1

Driftsutgifter

26 744 000

26 744 000

453

Sivil klareringsmyndighet:

1

Driftsutgifter

8 900 000

8 900 000

454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter

726 704 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

2 140 161 000

2 866 865 000

455

Redningstjenesten:

1

Driftsutgifter

105 120 000

21

Spesielle driftsutgifter

27 087 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

8 546 000

71

Tilskudd til frivillige organisasjoner i redningstjenesten

46 399 000

72

Tilskudd til nød- og sikkerhetstjenester

106 656 000

293 808 000

456

Direktoratet for nødkommunikasjon:

1

Driftsutgifter

213 277 000

21

Spesielle driftsutgifter - infrastruktur Nødnett

335 522 000

22

Spesielle driftsutgifter - tjenester og produkter

63 653 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

359 109 000

971 561 000

Sum Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

4 929 675 000

Andre virksomheter

460

Spesialenheten for politisaker:

1

Driftsutgifter

46 246 000

46 246 000

466

Særskilte straffesaksutgifter m.m.:

1

Driftsutgifter

1 090 813 000

1 090 813 000

467

Norsk Lovtidend:

1

Driftsutgifter

4 233 000

4 233 000

468

Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker:

1

Driftsutgifter

16 763 000

16 763 000

469

Vergemålsordningen:

1

Driftsutgifter

196 649 000

21

Spesielle driftsutgifter

174 640 000

371 289 000

Sum Andre virksomheter

1 529 344 000

Fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

470

Fri rettshjelp:

1

Driftsutgifter

689 897 000

72

Tilskudd til spesielle rettshjelptiltak

47 038 000

736 935 000

471

Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning:

71

Erstatningsansvar m.m., overslagsbevilgning

103 742 000

72

Erstatning i anledning av straffeforfølging, overslagsbevilgning

58 132 000

73

Stortingets rettferdsvederlagsordning

30 563 000

192 437 000

472

Voldsoffererstatning og rådgiving for kriminalitetsofre:

1

Driftsutgifter

24 600 000

70

Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning

365 503 000

390 103 000

473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Driftsutgifter

46 694 000

46 694 000

474

Konfliktråd:

1

Driftsutgifter

117 325 000

60

Tilskudd til kommuner til SLT-tiltak, kan overføres

5 817 000

123 142 000

475

Bobehandling:

1

Driftsutgifter

76 731 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

7 318 000

84 049 000

Sum Fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

1 573 360 000

Svalbardbudsjettet

480

Svalbardbudsjettet:

50

Tilskudd

318 968 000

318 968 000

Sum Svalbardbudsjettet

318 968 000

Beskyttelse og innvandring

490

Utlendingsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

1 171 401 000

21

Spesielle driftsutgifter, asylmottak

2 778 776 000

22

Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse

62 278 000

23

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres

4 334 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

117 000 000

60

Tilskudd til vertskommuner for asylmottak

300 535 000

70

Stønader til beboere i asylmottak

477 162 000

71

Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i asylmottak

31 046 000

72

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger , overslagsbevilgning

101 117 000

73

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak, kan nyttes under kap. 496 post 60

20 997 000

75

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres

16 623 000

5 081 269 000

491

Utlendingsnemnda:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 21

320 997 000

21

Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling, kan nyttes under post 1

8 773 000

329 770 000

Sum Beskyttelse og innvandring

5 411 039 000

Integrering og mangfold

495

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

263 484 000

263 484 000

496

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres

43 823 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

50 000 000

50

Norges Forskningsråd

7 097 000

60

Integreringstilskudd , kan overføres

12 364 808 000

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger , overslagsbevilgning

3 995 314 000

62

Kommunale innvandrertiltak

179 906 000

70

Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging

2 104 000

71

Tilskudd til innvandrerorganisasjoner og annen frivillig virksomhet

81 210 000

72

Statsautorisasjonsordningen for tolker m.m.

2 649 000

73

Tilskudd

15 035 000

16 741 946 000

497

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, opplæring i norsk og samfunnskunnskap , kan overføres

40 911 000

22

Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

29 236 000

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

2 527 846 000

2 597 993 000

Sum Integrering og mangfold

19 603 423 000

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

60 799 835 000

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Administrasjon og fellestjenester mv.

500

Kommunal- og moderniseringsdepartementet:

1

Driftsutgifter

397 384 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

88 682 000

23

Husleie for fellesareal m.m.

23 619 000

50

Forskningsprogrammer

75 374 000

585 059 000

502

Lønnsoppgjøret i staten - tariffavtalte avsetninger:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under kap. 502, post 70

1 000 000

70

Tilskudd til kompetanseutvikling mv., kan overføres, kan nyttes under kap. 502, post 21

16 500 000

71

Tilskudd til midler til opplæring og utvikling av tillitsvalgte (OU-midler)

181 000 000

198 500 000

510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon:

1

Driftsutgifter

705 259 000

22

Fellesutgifter for departementene og Statsministerens kontor

137 364 000

23

22. juli-senteret

8 419 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

24 791 000

46

Sikringsanlegg og sperresystemer i regjeringsbyggene, kan overføres

8 200 000

884 033 000

520

Tilskudd til de politiske partier:

1

Driftsutgifter

8 756 000

70

Tilskudd til de politiske partiers sentrale organisasjoner

296 088 000

71

Tilskudd til de politiske partiers kommunale organisasjoner

33 360 000

73

Tilskudd til de politiske partiers fylkesorganisasjoner

72 805 000

75

Tilskudd til de politiske partiers fylkesungdomsorganisasjoner

21 580 000

76

Tilskudd til de politiske partiers sentrale ungdomsorganisasjoner

8 039 000

440 628 000

Sum Administrasjon og fellestjenester mv.

2 108 220 000

Fylkesmannsembetene

525

Fylkesmannsembetene:

1

Driftsutgifter

1 842 681 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

161 175 000

2 003 856 000

Sum Fylkesmannsembetene

2 003 856 000

Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

530

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen:

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

89 037 000

33

Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres

2 505 000 000

34

Etterbruk og salg av statens eiendom på Adamstuen

4 300 000

36

Kunstnerisk utsmykking, kan overføres

19 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

77 000 000

2 694 337 000

531

Eiendommer til kongelige formål:

1

Driftsutgifter

26 101 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

32 251 000

58 352 000

532

Utvikling av Fornebuområdet:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

99 000

30

Investeringer, Fornebu, kan overføres

10 200 000

10 299 000

533

Eiendommer utenfor husleieordningen:

1

Driftsutgifter

20 224 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

26 600 000

46 824 000

Sum Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

2 809 812 000

Forvaltningsutvikling og IKT-politikk

540

Direktoratet for forvaltning og IKT:

1

Driftsutgifter

252 336 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

27 441 000

22

Betaling for bruk av Difis nasjonale felleskomponenter

36 000 000

23

Utvikling, forvaltning og drift av Difis nasjonale felleskomponenter , kan overføres

95 542 000

25

Medfinansieringsordning for lønnsomme IKT-prosjekter, kan overføres

86 497 000

27

Opplæringskontoret OK stat

2 000 000

71

Tilskudd til IKT-standardisering

794 000

500 610 000

541

IKT-politikk:

22

Samordning av IKT-politikken, kan overføres, kan nyttes under kap. 541, post 70

7 138 000

70

Tilskudd til forvaltningsutvikling og samordning av IKT-politikken , kan nyttes under kap. 541, post 22

6 328 000

13 466 000

542

Internasjonalt IKT-samarbeid og utviklingsprogram:

1

Driftsutgifter

5 761 000

70

Tilskudd til internasjonale program, kan overføres

31 300 000

37 061 000

Sum Forvaltningsutvikling og IKT-politikk

551 137 000

Personvern

545

Datatilsynet:

1

Driftsutgifter

50 776 000

50 776 000

546

Personvernnemnda:

1

Driftsutgifter

1 920 000

1 920 000

Sum Personvern

52 696 000

Distrikts- og regionalpolitikk

550

Omstillingsdyktig næringsliv og lokalsamfunn i distriktene:

62

Bedriftsrettede låne- og tilskuddsordninger i distriktene, kan nyttes under kap. 550, post 64

459 200 000

64

Inkluderende og vekstkraftige lokalsamfunn, kan nyttes under kap. 550, post 62

173 000 000

66

Forenkling av utmarksforvaltning - forsøksordning, kan overføres

8 000 000

70

Bedriftsrettede programmer i distriktene

95 000 000

73

Merkur-programmet , kan overføres

37 300 000

772 500 000

551

Regional utvikling og nyskaping:

61

Næringsrettede midler til regional utvikling, kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift , kan overføres

50 000 000

50 000 000

553

Omstillingsdyktige regioner:

60

Regionale tiltak for utvikling av næringsmiljøer og tilgang til kompetanse , kan nyttes under kap. 553, post 63 og 65

133 000 000

63

Grenseregionale Interreg-program, kan nyttes under kap. 553, post 60 og 65

45 000 000

65

Omstillingsprogrammer ved akutte endringer i arbeidsmarkedet, kan nyttes under kap. 553, post 60 og 63

130 000 000

74

Nasjonale tiltak for klynger og innovasjonsmiljø

243 000 000

76

Utviklingsprogram for byregioner og internasjonalt samarbeid, kan overføres

54 000 000

605 000 000

554

Kompetansesenter for distriktsutvikling:

1

Driftsutgifter

27 729 000

27 729 000

Sum Distrikts- og regionalpolitikk

1 455 229 000

Samiske formål

560

Sametinget:

50

Sametinget

301 897 000

54

Samefolkets fond

5 420 000

307 317 000

561

Tilskudd til samiske formål:

50

Samisk høgskole

4 038 000

51

Divvun

6 949 000

72

Samisk språk, informasjon m.m.

3 084 000

14 071 000

563

Internasjonalt reindriftssenter:

1

Driftsutgifter

5 946 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

2 609 000

8 555 000

Sum Samiske formål

329 943 000

Nasjonale minoriteter

567

Nasjonale minoriteter:

22

Kollektiv oppreisning til norske rom mv.

1 069 000

60

Tiltak for rom, kan overføres

6 371 000

70

Tilskudd til nasjonale minoriteter

7 199 000

71

Tilskudd til Romanifolkets/taternes kulturfond

5 374 000

72

Det Mosaiske Trossamfund

7 032 000

73

Tilskudd til kvensk språk og kultur

4 832 000

74

Kultur- og ressurssenter for norske rom

12 000 000

43 877 000

Sum Nasjonale minoriteter

43 877 000

Rammeoverføringer til kommunesektoren mv.

571

Rammetilskudd til kommuner:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

21 667 000

60

Innbyggertilskudd

121 954 282 000

61

Distriktstilskudd Sør-Norge

845 390 000

62

Distriktstilskudd Nord-Norge

2 129 275 000

64

Skjønnstilskudd , kan nyttes under kap. 572, post 64

1 701 000 000

65

Regionsentertilskudd

100 000 000

66

Veksttilskudd

422 426 000

67

Storbytilskudd

462 127 000

127 636 167 000

572

Rammetilskudd til fylkeskommuner:

60

Innbyggertilskudd

32 138 648 000

62

Nord-Norge-tilskudd

652 285 000

64

Skjønnstilskudd , kan nyttes under kap. 571, post 64

659 000 000

33 449 933 000

573

Kommunereform:

60

Engangskostnader og reformstøtte ved kommunesammenslåing

1 058 325 000

61

Engangskostnader ved fylkessammenslåing

240 000 000

1 298 325 000

575

Ressurskrevende tjenester:

60

Toppfinansieringsordning , overslagsbevilgning

9 190 000 000

9 190 000 000

576

Vedlikehold og rehabilitering:

60

Tilskudd til vedlikehold og rehabilitering i kommuner

650 000 000

650 000 000

578

Valgdirektoratet:

1

Driftsutgifter

105 737 000

70

Informasjonstiltak

5 200 000

110 937 000

579

Valgutgifter:

1

Driftsutgifter

11 235 000

11 235 000

Sum Rammeoverføringer til kommunesektoren mv.

172 346 597 000

Bolig, bomiljø og bygg

580

Bostøtte:

70

Bostøtte , overslagsbevilgning

2 875 300 000

2 875 300 000

581

Bolig- og bomiljøtiltak:

75

Tilskudd til etablering og tilpasning av bolig

466 534 000

76

Tilskudd til utleieboliger, kan overføres

887 460 000

77

Kompetansetilskudd til bærekraftig bolig- og byggkvalitet, kan overføres

22 120 000

78

Boligsosialt kompetansetilskudd, kan overføres

38 865 000

79

Tilskudd til heis og tilstandsvurdering, kan overføres

76 050 000

1 491 029 000

585

Husleietvistutvalget:

1

Driftsutgifter

28 422 000

28 422 000

587

Direktoratet for byggkvalitet:

1

Driftsutgifter

100 241 000

22

Kunnskapsutvikling og informasjonsformidling

44 587 000

70

Tilskudd til Lavenergiprogrammet

6 678 000

151 506 000

Sum Bolig, bomiljø og bygg

4 546 257 000

Planlegging, byutvikling og geodata

590

Planlegging og byutvikling:

61

Bærekraftig byutvikling, kan overføres

19 613 000

65

Områdesatsing i byer, kan overføres

19 639 000

71

Internasjonale organisasjoner

830 000

72

Tilskudd til bolig-, by- og områdeutvikling, kan overføres

34 171 000

81

Lokal kompetanse innen plan, kart og geodata, kan overføres

4 601 000

78 854 000

595

Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under kap. 595, post 21 og 45

869 228 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under kap. 595, post 1 og 45

313 035 000

30

Geodesiobservatoriet i Ny-Ålesund, kan overføres

27 675 000

1 209 938 000

Sum Planlegging, byutvikling og geodata

1 288 792 000

Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet

187 536 416 000

Arbeids- og sosialdepartementet

Administrasjon

600

Arbeids- og sosialdepartementet:

1

Driftsutgifter

227 414 000

227 414 000

601

Utredningsvirksomhet, forskning m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter

57 660 000

50

Norges forskningsråd

159 850 000

70

Tilskudd

33 790 000

72

Tilskudd til Senter for seniorpolitikk m.m.

15 860 000

267 160 000

Sum Administrasjon

494 574 000

Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

604

Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 45

49 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 21

391 000 000

440 000 000

605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Driftsutgifter

11 463 353 000

21

Spesielle driftsutgifter

32 000 000

22

Forsknings- og utredningsaktiviteter

48 830 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

267 780 000

11 811 963 000

606

Trygderetten:

1

Driftsutgifter

70 048 000

70 048 000

Sum Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

12 322 011 000

Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

611

Pensjoner av statskassen:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

20 200 000

20 200 000

612

Tilskudd til Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

5 422 168 000

22

Sluttoppgjør , overslagsbevilgning

6 000 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

134 000 000

5 562 168 000

613

Arbeidsgiveravgift til folketrygden:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

289 200 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

13 000 000

302 200 000

614

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter

34 000 000

70

Tap/avskrivninger

2 000 000

90

Utlån , overslagsbevilgning

4 500 000 000

4 536 000 000

615

Yrkesskadeforsikring:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

96 000 000

96 000 000

616

Gruppelivsforsikring:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

194 000 000

194 000 000

Sum Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

10 710 568 000

Tiltak for bedrede levekår mv.

621

Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering:

21

Spesielle driftsutgifter

77 550 000

63

Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte, kan overføres

155 760 000

70

Frivillig arbeid, kan overføres

93 190 000

74

Tilskudd til pensjonistenes organisasjoner mv.

12 990 000

339 490 000

Sum Tiltak for bedrede levekår mv.

339 490 000

Arbeidsmarked

634

Arbeidsmarkedstiltak:

76

Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres

7 720 850 000

77

Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres

1 326 990 000

78

Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser

64 460 000

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet

58 590 000

9 170 890 000

635

Ventelønn:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

30 000 000

30 000 000

Sum Arbeidsmarked

9 200 890 000

Arbeidsmiljø og sikkerhet

640

Arbeidstilsynet:

1

Driftsutgifter

610 703 000

21

Spesielle driftsutgifter, regionale verneombud

11 400 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

4 750 000

626 853 000

642

Petroleumstilsynet:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 21

261 030 000

21

Spesielle driftsutgifter

28 300 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 600 000

290 930 000

643

Statens arbeidsmiljøinstitutt:

50

Statstilskudd

119 800 000

119 800 000

646

Pionerdykkere i Nordsjøen:

72

Tilskudd , kan overføres

3 450 000

3 450 000

648

Arbeidsretten, Riksmekleren m.m.:

1

Driftsutgifter

18 992 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1

1 500 000

70

Tilskudd til faglig utvikling

4 000 000

24 492 000

649

Treparts bransjeprogrammer:

21

Spesielle driftsutgifter - Treparts bransjeprogrammer

2 800 000

2 800 000

Sum Arbeidsmiljø og sikkerhet

1 068 325 000

Kontantytelser

660

Krigspensjon:

70

Tilskudd, militære, overslagsbevilgning

86 000 000

71

Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning

215 000 000

301 000 000

664

Pensjonstrygden for sjømenn:

70

Tilskudd

83 000 000

83 000 000

666

Avtalefestet pensjon (AFP):

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

1 930 000 000

1 930 000 000

667

Supplerende stønad til personer over 67 år:

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

325 000 000

325 000 000

Sum Kontantytelser

2 639 000 000

Sum Arbeids- og sosialdepartementet

36 774 858 000

Helse- og omsorgsdepartementet

Helse- og omsorgsdepartementet mv.

700

Helse- og omsorgsdepartementet:

1

Driftsutgifter

235 887 000

235 887 000

701

Direktoratet for e-helse:

1

Driftsutgifter

209 759 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

354 891 000

70

Norsk Helsenett SF

112 610 000

71

Medisinske kvalitetsregistre

38 671 000

715 931 000

702

Beredskap:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

24 669 000

70

Tilskudd , kan overføres, kan nyttes under post 21

3 820 000

28 489 000

703

Internasjonalt samarbeid:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

8 242 000

71

Internasjonale organisasjoner

58 811 000

67 053 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet mv.

1 047 360 000

Folkehelse mv.

710

Folkehelseinstituttet:

1

Driftsutgifter

792 318 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

725 634 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

21 750 000

1 539 702 000

712

Bioteknologirådet:

1

Driftsutgifter

9 508 000

9 508 000

714

Folkehelse:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70, 74 og 79

151 458 000

60

Kommunale tiltak, kan overføres, kan nyttes under post 21

78 969 000

70

Rusmiddeltiltak mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

116 788 000

74

Skolefrukt mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

20 151 000

79

Andre tilskudd , kan overføres, kan nyttes under post 21

45 849 000

413 215 000

Sum Folkehelse mv.

1 962 425 000

Helseforvaltning

720

Helsedirektoratet:

1

Driftsutgifter

1 271 168 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

32 736 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

4 211 000

70

Helsetjenester i annet EØS-land

47 602 000

1 355 717 000

721

Statens helsetilsyn:

1

Driftsutgifter

129 687 000

129 687 000

722

Norsk pasientskadeerstatning:

1

Driftsutgifter

181 940 000

70

Advokatutgifter

37 214 000

71

Særskilte tilskudd

36 975 000

256 129 000

723

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten:

1

Driftsutgifter

124 753 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

23 015 000

147 768 000

729

Pasient- og brukerombud:

1

Driftsutgifter

68 267 000

68 267 000

Sum Helseforvaltning

1 957 568 000

Spesialisthelsetjenester

732

Regionale helseforetak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

19 744 000

70

Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75

1 815 800 000

71

Kvalitetsbasert finansiering, kan overføres

530 307 000

72

Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres

50 012 384 000

73

Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres

17 652 110 000

74

Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres

13 322 860 000

75

Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres

11 939 719 000

76

Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning

34 289 983 000

77

Poliklinisk virksomhet mv., overslagsbevilgning

3 264 141 000

78

Forskning og nasjonale kompetansetjenester, kan overføres

1 148 644 000

79

Raskere tilbake, kan overføres

600 513 000

80

Kompensasjon for merverdiavgift, overslagsbevilgning

5 265 700 000

81

Protonsenter , kan overføres

75 000 000

82

Investeringslån , kan overføres

1 566 883 000

83

Opptrekksrenter for lån f.o.m. 2008, overslagsbevilgning

39 000 000

141 542 788 000

733

Habilitering og rehabilitering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

14 656 000

70

Behandlingsreiser til utlandet

125 057 000

72

Kjøp av opptrening mv., kan overføres

3 468 000

79

Andre tilskudd , kan nyttes under post 21

6 000 000

149 181 000

734

Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak:

1

Driftsutgifter

50 543 000

21

Spesielle driftsutgifter

14 434 000

70

Hjemhenting ved alvorlig psykisk lidelse mv.

2 635 000

71

Tvungen omsorg for psykisk utviklingshemmede

81 012 000

72

Utviklingsområder innen psykisk helsevern og rus

20 142 000

168 766 000

Sum Spesialisthelsetjenester

141 860 735 000

Legemidler

750

Statens legemiddelverk:

1

Driftsutgifter

288 375 000

288 375 000

751

Legemiddeltiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

10 782 000

70

Tilskudd

54 303 000

65 085 000

Sum Legemidler

353 460 000

Helse- og omsorgstjenester i kommunene

761

Omsorgstjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

128 013 000

60

Kommunale kompetansetiltak, kan overføres

129 289 000

61

Vertskommuner

931 368 000

62

Dagaktivitetstilbud , kan overføres

277 652 000

63

Investeringstilskudd , kan overføres

3 298 100 000

64

Kompensasjon for renter og avdrag

841 700 000

65

Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene, overslagsbevilgning

1 224 906 000

67

Utviklingstiltak

68 908 000

68

Kompetanse og innovasjon

365 874 000

71

Frivillig arbeid mv.

16 560 000

72

Landsbystiftelsen

76 654 000

73

Særlige omsorgsbehov

23 490 000

75

Andre kompetansetiltak

11 211 000

79

Andre tilskudd , kan nyttes under post 21

103 789 000

7 497 514 000

762

Primærhelsetjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

70 480 000

50

Samisk helse

5 564 000

60

Forebyggende helsetjenester

157 511 000

61

Fengselshelsetjeneste

162 976 000

63

Allmennlegetjenester

88 349 000

64

Opptrappingsplan habilitering og rehabilitering

91 000 000

70

Tilskudd , kan nyttes under post 21

49 443 000

73

Seksuell helse, kan overføres

54 128 000

74

Stiftelsen Amathea

19 842 000

699 293 000

765

Psykisk helse og rusarbeid:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

120 078 000

60

Kommunale tjenester, kan overføres

408 768 000

62

Rusarbeid , kan overføres

468 653 000

71

Brukere og pårørende, kan overføres

140 752 000

72

Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

266 125 000

73

Utviklingstiltak mv.

141 251 000

74

Kompetansesentre , kan overføres

304 700 000

75

Vold og traumatisk stress, kan overføres

173 031 000

2 023 358 000

769

Utredningsvirksomhet mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

14 591 000

70

Tilskudd , kan nyttes under post 21

2 858 000

17 449 000

Sum Helse- og omsorgstjenester i kommunene

10 237 614 000

Tannhelse

770

Tannhelsetjenester:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

30 332 000

70

Tilskudd , kan overføres, kan nyttes under post 21

256 274 000

286 606 000

Sum Tannhelse

286 606 000

Kunnskap og kompetanse

780

Forskning:

50

Norges forskningsråd mv.

333 280 000

333 280 000

781

Forsøk og utvikling mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 79

70 658 000

79

Tilskudd , kan nyttes under post 21

64 067 000

134 725 000

783

Personell:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

39 400 000

61

Turnustjeneste

145 557 000

79

Andre tilskudd , kan nyttes under post 21

25 280 000

210 237 000

Sum Kunnskap og kompetanse

678 242 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

158 384 010 000

Barne- og likestillingsdepartementet

Administrasjon

800

Barne- og likestillingsdepartementet:

1

Driftsutgifter

152 486 000

21

Spesielle driftsutgifter

9 751 000

162 237 000

Sum Administrasjon

162 237 000

Familie og oppvekst

840

Tiltak mot vold og overgrep:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

19 795 000

61

Tilskudd til incest- og voldtektssentre, overslagsbevilgning

86 617 000

70

Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under post 21 og kap. 858 post 1

54 348 000

73

Tilskudd til senter for voldsutsatte barn, kan overføres

20 420 000

181 180 000

841

Samliv og konfliktløsning:

21

Spesielle driftsutgifter, meklingsgodtgjørelse, overslagsbevilgning

13 946 000

22

Opplæring, forskning, utvikling mv.

6 069 000

23

Refusjon av utgifter til DNA-analyser, overslagsbevilgning

6 168 000

70

Tilskudd til samlivstiltak, kan nyttes under kap. 858 post 1

6 941 000

33 124 000

842

Familievern:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 70

295 956 000

21

Spesielle driftsutgifter

33 671 000

70

Tilskudd til kirkens familieverntjeneste mv., kan nyttes under post 1

171 220 000

500 847 000

843

Adopsjonsstøtte:

70

Tilskudd til foreldre som adopterer barn fra utlandet, overslagsbevilgning

13 797 000

13 797 000

844

Kontantstøtte:

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

1 539 000 000

1 539 000 000

845

Barnetrygd:

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

15 180 000 000

15 180 000 000

846

Familie- og oppveksttiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 50 og post 71

13 346 000

50

Norges forskningsråd, kan nyttes under post 21

3 253 000

60

Barne- og ungdomstiltak i større bysamfunn, kan overføres

29 789 000

61

Nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom, kan nyttes under post 71

178 412 000

62

Utvikling i kommunene

79 647 000

70

Barne- og ungdomsorganisasjoner

123 716 000

71

Utviklings- og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21

21 227 000

79

Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv., kan overføres

8 656 000

458 046 000

847

EUs ungdomsprogram:

1

Driftsutgifter , kan overføres

8 212 000

8 212 000

848

Barneombudet:

1

Driftsutgifter

15 595 000

15 595 000

Sum Familie og oppvekst

17 929 801 000

Barnevernet

853

Fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker:

1

Driftsutgifter

217 539 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

7 639 000

225 178 000

854

Tiltak i barne- og ungdomsvernet:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71

68 374 000

22

Barnesakkyndig kommisjon

7 870 000

50

Forskning og utvikling

18 688 000

60

Kommunalt barnevern

693 944 000

61

Utvikling i kommunene

10 339 000

65

Refusjon av kommunale utgifter til barneverntiltak knyttet til enslige, mindreårige asylsøkere og flyktninger, overslagsbevilgning

470 000 000

71

Utvikling og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21

33 155 000

72

Tilskudd til forskning og utvikling i barnevernet, kan overføres

72 804 000

1 375 174 000

855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 22 og post 60

4 414 113 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

23 162 000

22

Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1

2 036 363 000

60

Refusjon av kommunale utgifter til barneverntiltak, kan nyttes under post 1

209 723 000

6 683 361 000

856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

1

Driftsutgifter

1 083 662 000

1 083 662 000

858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under kap. 855 post 1

259 289 000

21

Spesielle driftsutgifter

14 325 000

273 614 000

Sum Barnevernet

9 640 989 000

Forbrukerpolitikk

860

Forbrukerrådet:

50

Basisbevilgning

132 146 000

51

Markedsportaler

26 098 000

158 244 000

862

Positiv miljømerking:

70

Driftstilskudd til offentlig stiftelse for positiv miljømerking

7 558 000

7 558 000

865

Forbrukerpolitiske tiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 50

2 187 000

50

Forskning og undervisning, kan nyttes under post 21

9 252 000

70

Tilskudd , kan nyttes under post 21

1 375 000

79

EUs rammeprogram for forbrukerpolitikk, kan overføres

5 973 000

18 787 000

867

Sekretariatet for Markedsrådet og Forbrukertvistutvalget:

1

Driftsutgifter

11 498 000

11 498 000

868

Forbrukerombudet:

1

Driftsutgifter

27 115 000

27 115 000

Sum Forbrukerpolitikk

223 202 000

Likestilling og ikke-diskriminering

870

Sekretariatet for Likestillings- og diskrimineringsnemnda:

1

Driftsutgifter

6 431 000

6 431 000

871

Likestilling og ikke-diskriminering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

9 634 000

70

Likestilling mellom kjønn, kan nyttes under post 21

17 996 000

72

Lesbiske, homofile, bifile, transpersoner og interkjønn

11 274 000

73

Likestillingssentre

6 232 000

79

Internasjonalt likestillings- og ikke-diskrimineringsarbeid, kan overføres

3 546 000

48 682 000

872

Nedsatt funksjonsevne:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71

14 465 000

70

Funksjonshemmedes organisasjoner

197 834 000

71

Universell utforming og økt tilgjengelighet, kan overføres, kan nyttes under post 21

27 534 000

72

Funksjonshemmedes levekår og livskvalitet

6 478 000

246 311 000

873

Likestillings- og diskrimineringsombudet:

50

Basisbevilgning

54 065 000

54 065 000

Sum Likestilling og ikke-diskriminering

355 489 000

Sum Barne- og likestillingsdepartementet

28 311 718 000

Nærings- og fiskeridepartementet

Forvaltning og rammebetingelser

900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Driftsutgifter

431 508 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

67 800 000

30

Miljøtiltak Søve, kan overføres

20 200 000

60

Overføring til fylkeskommunene for tilskudd til regional næringsutvikling

15 400 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

38 925 000

71

Miljøtiltak Raufoss

3 200 000

72

Tilskudd til beredskapsordninger

3 600 000

73

Tilskudd til Ungt Entreprenørskap

27 100 000

74

Tilskudd til Visit Svalbard AS

2 200 000

75

Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres

12 900 000

76

Tilskudd til Standard Norge

31 900 000

77

Tilskudd til sjømattiltak, kan overføres

8 750 000

78

Tilskudd til Akvariet i Bergen

4 200 000

81

Tilskudd til nasjonalt program for leverandørutvikling

10 000 000

677 683 000

902

Justervesenet:

1

Driftsutgifter

123 150 000

21

Spesielle driftsutgifter

350 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

3 600 000

127 100 000

903

Norsk akkreditering:

1

Driftsutgifter

51 000 000

51 000 000

904

Brønnøysundregistrene:

1

Driftsutgifter

320 850 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

20 500 000

22

Forvaltning av Altinn-løsningen, kan overføres

216 700 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

172 000 000

730 050 000

905

Norges geologiske undersøkelse:

1

Driftsutgifter

171 700 000

21

Spesielle driftsutgifter

72 600 000

244 300 000

906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Driftsutgifter

43 600 000

30

Sikrings- og miljøtiltak, kan overføres

6 900 000

31

Miljøtiltak Løkken, kan overføres

24 600 000

75 100 000

909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk:

73

Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning

2 100 000 000

2 100 000 000

910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

381 000 000

381 000 000

911

Konkurransetilsynet:

1

Driftsutgifter

108 300 000

108 300 000

912

Klagenemndssekretariatet:

1

Driftsutgifter

17 700 000

17 700 000

915

Regelrådet:

1

Driftsutgifter

8 600 000

8 600 000

917

Fiskeridirektoratet:

1

Driftsutgifter

407 700 000

21

Spesielle driftsutgifter

10 500 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

67 800 000

486 000 000

919

Diverse fiskeriformål:

60

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

8 000 000

71

Tilskudd til velferdsstasjoner, kan overføres

2 200 000

72

Tilskudd til sikkerhetsopplæring for fiskere

2 100 000

74

Erstatninger , kan overføres

1 930 000

75

Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres

36 200 000

76

Tilskudd til fiskeriforskning, kan overføres

22 100 000

79

Tilskudd til informasjon om ressursforvaltning, kan overføres

820 000

73 350 000

Sum Forvaltning og rammebetingelser

5 080 183 000

Forskning og innovasjon

920

Norges forskningsråd:

50

Tilskudd til forskning

2 298 700 000

2 298 700 000

922

Romvirksomhet:

50

Norsk Romsenter

67 800 000

70

Kontingent i European Space Agency (ESA)

211 950 000

71

Internasjonal romvirksomhet

419 280 000

72

Nasjonale følgemidler, kan overføres

15 000 000

73

EUs romprogrammer

280 200 000

74

Nasjonal infrastruktur og tekniske aktiviteter, kan overføres

40 300 000

1 034 530 000

924

Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer:

70

Tilskudd

48 616 000

48 616 000

925

Havforskningsinstituttet:

1

Driftsutgifter

484 600 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

323 400 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

139 200 000

947 200 000

926

Forskningsfartøy:

1

Driftsutgifter

161 400 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

82 300 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 047 100 000

1 290 800 000

927

NIFES:

1

Driftsutgifter

98 900 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

66 300 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

6 900 000

172 100 000

928

Annen marin forskning og utvikling:

50

Tilskudd til Veterinærinstituttet

56 800 000

72

Tilskudd til Nofima

101 800 000

158 600 000

930

Norsk design- og arkitektursenter:

70

Tilskudd

71 700 000

71 700 000

935

Patentstyret:

1

Driftsutgifter

238 000 000

238 000 000

936

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Driftsutgifter

7 800 000

7 800 000

Sum Forskning og innovasjon

6 268 046 000

Markedsadgang og eksport

940

Internasjonaliseringstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

7 600 000

7 600 000

Sum Markedsadgang og eksport

7 600 000

Statlig eierskap

950

Forvaltning av statlig eierskap:

21

Spesielle driftsutgifter

23 400 000

51

Tapsavsetning, egenkapitalinnskudd til Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

144 000 000

54

Tapsavsetning, investeringskapital Investinor AS

35 000 000

95

Egenkapitalinnskudd til Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

144 000 000

96

Aksjer

100 000 000

446 400 000

Sum Statlig eierskap

446 400 000

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

11 802 229 000

Landbruks- og matdepartementet

Administrasjon m.m.

1100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Driftsutgifter

163 144 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

1 545 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - ordinære forvaltningsorganer , kan overføres, kan nyttes under post 50

2 693 000

50

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - forvaltningsorganer med særskilte fullmakter

290 000

167 672 000

Sum Administrasjon m.m.

167 672 000

Matpolitikk

1112

Kunnskapsutvikling og beredskap m.m. på matområdet:

50

Kunnskapsutvikling, kunnskapsformidling og beredskap, Veterinærinstituttet

95 938 000

95 938 000

1115

Mattilsynet:

1

Driftsutgifter

1 351 510 000

22

Reguleringspremie til kommunale og fylkeskommunale pensjonskasser

13 419 000

71

Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning

4 200 000

1 369 129 000

Sum Matpolitikk

1 465 067 000

Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

1136

Kunnskapsutvikling m.m:

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap, Norsk institutt for bioøkonomi

226 646 000

226 646 000

1137

Forskning og innovasjon:

50

Forskningsaktivitet, Norges forskningsråd

261 323 000

51

Basisbevilgninger m.m., Norges forskningsråd

185 277 000

53

Omstillingsmidler instituttsektoren mv.

3 545 000

54

Næringsrettet matforskning mv.

150 000 000

70

Innovasjonsaktivitet mv., kan overføres

10 073 000

610 218 000

Sum Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

836 864 000

Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

1138

Støtte til organisasjoner m.m.:

70

Støtte til organisasjoner, kan overføres

29 509 000

71

Internasjonalt skogpolitisk samarbeid - organisasjoner og prosesser , kan overføres

1 251 000

72

Stiftelsen Norsk senter for økologisk landbruk (NORSØK)

5 000 000

35 760 000

1139

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer:

71

Tilskudd til genressursforvaltning og miljøtiltak, kan overføres

24 019 000

24 019 000

1142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsutgifter

225 564 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 299 000

50

Arealressurskart

7 617 000

60

Tilskudd til veterinærdekning

142 664 000

70

Tilskudd til fjellstuer

808 000

71

Omstillingstiltak i Indre Finnmark, kan overføres

4 400 000

72

Erstatninger ved ekspropriasjon og leie av rett til reinbeite, overslagsbevilgning

302 000

73

Tilskudd til erstatninger mv. etter offentlige pålegg i plante- og husdyrproduksjon , overslagsbevilgning

55 610 000

74

Kompensasjon til dyreeiere som blir pålagt beitenekt

1 000 000

80

Radioaktivitetstiltak , kan overføres

500 000

439 764 000

1148

Naturskade - erstatninger:

71

Naturskade, erstatninger, overslagsbevilgning

169 000 000

169 000 000

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i skogbruket:

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket, kan overføres

95 570 000

73

Tilskudd til skog-, klima- og energitiltak, kan overføres

42 247 000

137 817 000

1150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

21 500 000

50

Tilskudd til Landbrukets Utviklingsfond

1 148 053 000

70

Markedsregulering , kan overføres

315 100 000

71

Tilskudd til erstatninger m.m., overslagsbevilgning

43 000 000

73

Pristilskudd , overslagsbevilgning

3 298 535 000

74

Direkte tilskudd, kan overføres

7 965 410 000

77

Utviklingstiltak , kan overføres

246 380 000

78

Velferdsordninger , kan overføres

1 541 954 000

14 579 932 000

1151

Til gjennomføring av reindriftsavtalen:

51

Tilskudd til Utviklings- og investeringsfondet

31 600 000

72

Tilskudd til organisasjonsarbeid

6 100 000

75

Kostnadssenkende og direkte tilskudd, kan overføres

74 200 000

79

Velferdsordninger , kan overføres

2 600 000

114 500 000

1161

Myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver på statsgrunn:

70

Tilskudd til Statskog SFs myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver

14 215 000

75

Tilskudd til oppsyn i statsallmenninger

10 156 000

24 371 000

Sum Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

15 525 163 000

Sum Landbruks- og matdepartementet

17 994 766 000

Samferdselsdepartementet

Administrasjon m.m.

1300

Samferdselsdepartementet:

1

Driftsutgifter

192 900 000

21

Spesielle driftsutgifter - utredninger, modernisering av transportsektoren

12 800 000

30

Miljø-/oljevernbase i Lofoten/Vesterålen

17 000 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

44 000 000

71

Tilskudd til trafikksikkerhetsformål mv.

54 900 000

72

Tilskudd til samferdselsberedskap

3 000 000

74

Tilskudd til Redningsselskapet

83 500 000

408 100 000

1301

Forskning og utvikling mv.:

21

Utredninger vedrørende miljø, trafikksikkerhet mv.

21 100 000

50

Samferdselsforskning , kan overføres

143 200 000

164 300 000

Sum Administrasjon m.m.

572 400 000

Luftfartsformål

1310

Flytransport:

70

Kjøp av innenlandske flyruter, kan overføres, kan nyttes under kap. 1311, post 71

815 400 000

815 400 000

1311

Tilskudd til regionale flyplasser:

71

Tilskudd til ikke-statlige flyplasser, kan overføres, kan nyttes under kap. 1310, post 70

29 300 000

29 300 000

1313

Luftfartstilsynet:

1

Driftsutgifter

220 400 000

220 400 000

1314

Statens havarikommisjon for transport:

1

Driftsutgifter

72 100 000

72 100 000

Sum Luftfartsformål

1 137 200 000

Vegformål

1320

Statens vegvesen:

23

Drift og vedlikehold av riksveger, trafikant- og kjøretøytilsyn m.m. , kan overføres, kan nyttes under post 29, post 30, post 31 og post 72

11 539 400 000

29

Vederlag til OPS-prosjekter, kan overføres, kan nyttes under post 23 og post 30

519 000 000

30

Riksveginvesteringer , kan overføres, kan nyttes under post 23, post 29, post 31 og post 72

14 581 800 000

31

Skredsikring riksveger, kan overføres, kan nyttes under post 30

659 000 000

34

Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, kan overføres

277 900 000

35

Vegutbygging i Bjørvika, kan overføres

10 300 000

36

E16 over Filefjell, kan overføres

508 100 000

37

E6 vest for Alta, kan overføres

328 700 000

61

Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene

170 700 000

62

Skredsikring fylkesveger, kan overføres

687 800 000

63

Tilskudd til gang- og sykkelveger, kan overføres

100 000 000

72

Kjøp av riksvegferjetjenester, kan overføres, kan nyttes under post 23 og post 30

1 140 900 000

30 523 600 000

1321

Nye Veier AS:

70

Tilskudd til Nye Veier AS

2 075 200 000

75

Tilskudd til egenkapital

1 000 000 000

3 075 200 000

1323

Vegtilsyn:

1

Driftsutgifter

20 800 000

20 800 000

Sum Vegformål

33 619 600 000

Særskilte transporttiltak

1330

Særskilte transporttiltak:

60

Særskilt tilskudd til kollektivtransport, kan overføres

78 300 000

61

Belønningsordningen for bedre kollektivtransport mv. i byområdene, kan overføres

939 700 000

63

Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter, kan overføres

229 800 000

64

Belønningsmidler til bymiljøavtaler, kan overføres

170 000 000

70

Kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen-Kirkenes

681 900 000

75

Tilskudd for reduserte bompengetakster utenfor byområdene

502 800 000

2 602 500 000

Sum Særskilte transporttiltak

2 602 500 000

Jernbaneformål

1352

Jernbanedirektoratet:

1

Driftsutgifter

372 100 000

21

Spesielle driftsutgifter - planer og utredninger, kan overføres, kan nyttes under post 72

200 000 000

70

Kjøp av persontransport med tog, kan overføres

3 284 500 000

71

Kjøp av infrastrukturtjenester - drift og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 72, post 73 og post 74

6 824 300 000

72

Kjøp av infrastrukturtjenester - planlegging av investeringer , kan overføres, kan nyttes under post 71 og post 73

1 473 000 000

73

Kjøp av infrastrukturtjenester - investeringer, kan overføres, kan nyttes under post 71, post 72 og post 74

8 763 300 000

75

Tilskudd til kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, kan overføres

66 600 000

76

Merverdiavgift på kjøp av infrastrukturtjenester, kan overføres, kan nyttes under post 71, post 72, post 73 og post 75

4 240 300 000

25 224 100 000

1354

Statens jernbanetilsyn:

1

Driftsutgifter

71 700 000

21

Spesielle driftsutgifter - tilsyn med tau- og kabelbaner og fornøyelsesinnretninger

19 800 000

91 500 000

1356

Bane NOR SF:

71

Tilskudd til omstilling

150 000 000

86

Driftskreditt

150 000 000

300 000 000

Sum Jernbaneformål

25 615 600 000

Kystforvaltning

1360

Kystverket:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 45

1 711 400 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

52 900 000

30

Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres

408 800 000

34

Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, kan overføres

88 500 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

217 000 000

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres

60 500 000

71

Tilskudd til havnesamarbeid

10 300 000

72

Tilskudd for overføring av gods fra veg til sjø, kan overføres

30 000 000

2 579 400 000

1361

Samfunnet Jan Mayen og Loran-C:

1

Driftsutgifter

47 400 000

47 400 000

Sum Kystforvaltning

2 626 800 000

Post og telekommunikasjoner

1370

Posttjenester:

70

Kjøp av post- og banktjenester

272 200 000

272 200 000

1380

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet:

1

Driftsutgifter

194 900 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

15 000 000

70

Tilskudd til telesikkerhet og -beredskap, kan overføres

80 200 000

71

Tilskudd til bredbåndsutbygging, kan overføres

93 700 000

383 800 000

Sum Post og telekommunikasjoner

656 000 000

Sum Samferdselsdepartementet

66 830 100 000

Klima- og miljødepartementet

Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1400

Klima- og miljødepartementet:

1

Driftsutgifter

280 455 000

21

Spesielle driftsutgifter

49 383 000

62

Den naturlige skolesekken

3 409 000

71

Internasjonale organisasjoner

74 633 000

74

Tilskudd til AMAP, kan overføres

4 231 000

76

Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres

59 098 000

79

Tilskudd til kulturminneforvaltning

20 580 000

491 789 000

1410

Miljøforskning og miljøovervåking:

21

Miljøovervåking og miljødata

228 933 000

50

Basisbevilgninger til miljøforskningsinstituttene

178 734 000

51

Forskningsprogrammer m.m.

272 488 000

53

Internasjonalt samarbeid om miljøforskning

6 672 000

54

Artsprosjektet m.m.

30 656 000

70

Nasjonale oppgaver ved miljøforskningsinstituttene

48 141 000

72

Tilskudd til GenØk - Senter for biosikkerhet

11 900 000

73

Infrastrukturtiltak til miljøinstituttene

9 433 000

786 957 000

Sum Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1 278 746 000

Klima, naturmangfold og forurensning

1420

Miljødirektoratet:

1

Driftsutgifter

639 555 000

21

Spesielle driftsutgifter

182 822 000

22

Statlige vannmiljøtiltak

268 386 000

23

Oppdrags- og gebyrrelatert virksomhet, kan overføres

149 369 000

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder, kan overføres

32 460 000

31

Tiltak i verneområder, kan overføres

64 419 000

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner, kan overføres

5 222 000

33

Statlige erverv, nytt vern, kan overføres

9 062 000

34

Statlige erverv, nasjonalparker, kan overføres

52 650 000

35

Statlige erverv, skogvern, kan overføres

392 112 000

37

Skogplanting , kan overføres

14 375 000

38

Restaurering av myr, kan overføres

13 325 000

39

Oppryddingstiltak , kan overføres, kan nyttes under postene 69 og 79

12 483 000

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpassing, kan overføres

106 920 000

69

Oppryddingstiltak , kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79

271 562 000

70

Tilskudd til vannmiljøtiltak, kan overføres

24 755 000

71

Marin forsøpling , kan overføres

15 290 000

72

Erstatning for beitedyr tatt av rovvilt, overslagsbevilgning

148 892 000

73

Tilskudd til rovvilttiltak, kan overføres

70 051 000

74

CO2-kompensasjonsordning for industrien

671 284 000

75

Utbetaling av pant for bilvrak, overslagsbevilgning

431 760 000

76

Refusjonsordninger , overslagsbevilgning

76 042 000

77

Diverse organisasjoner og stiftelser m.m.

14 416 000

78

Friluftsformål , kan overføres

159 821 000

79

Oppryddingstiltak , kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 69

450 000

80

Frivillige miljøorganisasjoner og allmennyttige miljøstiftelser

57 402 000

81

Verdensarvområder, kulturlandskap og verdiskaping naturarv, kan overføres, kan nyttes under post 21

26 261 000

82

Tilskudd til truede arter og naturtyper, kan overføres, kan nyttes under post 21

64 989 000

84

Internasjonalt samarbeid

4 964 000

85

Naturinformasjonssentre , kan overføres

52 714 000

4 033 813 000

1422

Miljøvennlig skipsfart:

21

Spesielle driftsutgifter

5 338 000

5 338 000

1423

Radioaktiv forurensning i det ytre miljø:

1

Driftsutgifter

15 629 000

15 629 000

1424

MAREANO:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

33 684 000

33 684 000

1425

Vilt- og fisketiltak:

1

Driftsutgifter

12 647 000

21

Spesielle driftsutgifter

27 768 000

70

Tilskudd til fiskeformål, kan overføres

12 894 000

71

Tilskudd til viltformål, kan overføres

34 600 000

87 909 000

Sum Klima, naturmangfold og forurensning

4 176 373 000

Kulturminner og kulturmiljø

1429

Riksantikvaren:

1

Driftsutgifter

146 852 000

21

Spesielle driftsutgifter

51 363 000

22

Bevaringsoppgaver , kan overføres

24 378 000

50

Tilskudd til samisk kulturminnearbeid

3 551 000

60

Kulturminnearbeid i kommunene

2 116 000

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner , kan overføres

28 164 000

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap , kan overføres

122 015 000

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner, kan overføres

51 545 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring , kan overføres

45 952 000

74

Tilskudd til fartøyvern, kan overføres

61 883 000

75

Tilskudd til fartøyvernsentrene, kan overføres

10 757 000

77

Tilskudd til verdiskapingsarbeid på kulturminneområdet, kan overføres

5 000 000

79

Tilskudd til verdensarven, kan overføres

52 036 000

605 612 000

1432

Norsk kulturminnefond:

50

Til disposisjon for kulturminnetiltak

86 659 000

86 659 000

Sum Kulturminner og kulturmiljø

692 271 000

Nord- og polarområdene

1471

Norsk Polarinstitutt:

1

Driftsutgifter

223 671 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

70 910 000

50

Stipend

503 000

295 084 000

1472

Svalbard miljøvernfond:

50

Overføringer til Svalbard miljøvernfond

14 638 000

14 638 000

1473

Kings Bay AS:

70

Tilskudd

41 635 000

41 635 000

1474

Fram - Nordområdesenter for klima- og miljøforskning:

50

Tilskudd til statlige mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 70

23 985 000

70

Tilskudd til private mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 50

28 000 000

51 985 000

Sum Nord- og polarområdene

403 342 000

Internasjonalt klimaarbeid

1481

Klimakvoter:

1

Driftsutgifter , kan overføres

4 387 000

22

Kvotekjøp, generell ordning, kan overføres

259 900 000

23

Kvotekjøp, statsansattes flyreiser, kan overføres

310 000

264 597 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak:

1

Driftsutgifter

97 710 000

73

Klima- og skogsatsingen, kan overføres

2 709 213 000

2 806 923 000

Sum Internasjonalt klimaarbeid

3 071 520 000

Sum Klima- og miljødepartementet

9 622 252 000

Finansdepartementet

Finansadministrasjon

1600

Finansdepartementet:

1

Driftsutgifter

368 200 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

58 800 000

70

Forskning på og allmennopplysning om finansmarkedet

13 800 000

440 800 000

1602

Finanstilsynet:

1

Driftsutgifter

343 900 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

19 000 000

362 900 000

1605

Direktoratet for økonomistyring:

1

Driftsutgifter

379 100 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

15 500 000

394 600 000

1608

Tiltak for å styrke statlig økonomi- og prosjektstyring:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

16 000 000

16 000 000

Sum Finansadministrasjon

1 214 300 000

Skatte- og avgiftsadministrasjon

1610

Tolletaten:

1

Driftsutgifter

1 480 300 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

118 400 000

1 598 700 000

1618

Skatteetaten:

1

Driftsutgifter

5 671 800 000

21

Spesielle driftsutgifter

190 300 000

22

Større IT-prosjekter, kan overføres

358 700 000

23

Spesielle driftsutgifter, a-ordningen

85 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

110 100 000

70

Tilskudd

3 000 000

6 418 900 000

Sum Skatte- og avgiftsadministrasjon

8 017 600 000

Offisiell statistikk

1620

Statistisk sentralbyrå:

1

Driftsutgifter

564 500 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

243 100 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

44 300 000

851 900 000

Sum Offisiell statistikk

851 900 000

Andre formål

1632

Kompensasjon for merverdiavgift:

61

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, overslagsbevilgning

21 200 000 000

72

Tilskudd til private og ideelle virksomheter, overslagsbevilgning

1 980 000 000

23 180 000 000

1633

Nettoordning, statlig betalt merverdiavgift:

1

Driftsutgifter , overslagsbevilgning

5 700 000 000

5 700 000 000

Sum Andre formål

28 880 000 000

Statsgjeld, renter og avdrag mv.

1650

Statsgjeld, renter mv.:

1

Driftsutgifter

42 600 000

89

Renter og provisjon mv. på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

11 619 300 000

11 661 900 000

1651

Statsgjeld, avdrag og innløsning:

98

Avdrag på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

63 207 000 000

63 207 000 000

Sum Statsgjeld, renter og avdrag mv.

74 868 900 000

Statlige fordringer, avsetninger mv.

1670

Avsetninger til Den nordiske investeringsbank:

50

Tapsfond for miljølåneordningen

20 000 000

90

Innbetalt grunnkapital

119 800 000

139 800 000

Sum Statlige fordringer, avsetninger mv.

139 800 000

Sum Finansdepartementet

113 972 500 000

Forsvarsdepartementet

1700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsutgifter

772 976 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, overslagsbevilgning

121 860 000

43

Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres

15 610 000

71

Overføringer til andre, kan overføres

60 325 000

73

Forskning og utvikling, kan overføres

28 127 000

78

Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter , kan overføres

297 491 000

1 296 389 000

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsutgifter , kan overføres

3 631 748 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 45

277 515 000

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres, kan nyttes under kap. 1761, post 47

1 629 700 000

5 538 963 000

1716

Forsvarets forskningsinstitutt:

51

Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt

162 479 000

162 479 000

1720

Felles ledelse og kommandoapparat:

1

Driftsutgifter

5 306 251 000

70

Renter låneordning

4 517 000

5 310 768 000

1723

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Driftsutgifter

258 716 000

258 716 000

1725

Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben:

1

Driftsutgifter

825 403 000

71

Overføringer til andre, kan overføres

19 629 000

845 032 000

1731

Hæren:

1

Driftsutgifter

5 362 228 000

5 362 228 000

1732

Sjøforsvaret:

1

Driftsutgifter

4 191 223 000

4 191 223 000

1733

Luftforsvaret:

1

Driftsutgifter

4 774 506 000

4 774 506 000

1734

Heimevernet:

1

Driftsutgifter

1 245 353 000

1 245 353 000

1735

Etterretningstjenesten:

21

Spesielle driftsutgifter

1 714 268 000

1 714 268 000

1740

Forsvarets logistikkorganisasjon:

1

Driftsutgifter

1 797 022 000

1 797 022 000

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under kap. 1760, post 45

1 522 392 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel, kan overføres

55 714 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under kap. 1761, post 45

4 832 916 000

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel, kan overføres

71 500 000

75

Fellesfinansierte investeringer, Norges tilskudd til NATOs investeringsprogram for sikkerhet, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 44

90 000 000

6 572 522 000

1761

Nye kampfly med baseløsning:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under kap. 1761, post 45

194 686 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

7 282 849 000

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres

1 309 680 000

8 787 215 000

1790

Kystvakten:

1

Driftsutgifter

1 094 428 000

1 094 428 000

1791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter

925 343 000

925 343 000

1792

Norske styrker i utlandet:

1

Driftsutgifter

823 497 000

823 497 000

1795

Kulturelle og allmennyttige formål:

1

Driftsutgifter

245 602 000

72

Overføringer til andre

2 636 000

248 238 000

Sum Forsvarsdepartementet

50 948 190 000

Olje- og energidepartementet

Administrasjon

1800

Olje- og energidepartementet:

1

Driftsutgifter

188 259 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

27 000 000

50

Overføring til andre forvaltningsorganer, kan overføres

500 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner mv.

2 000 000

71

Tilskudd til Norsk Oljemuseum

45 800 000

72

Tilskudd til olje- og energiformål, kan overføres, kan nyttes under post 21

5 000 000

268 559 000

Sum Administrasjon

268 559 000

Petroleumssektoren

1810

Oljedirektoratet:

1

Driftsutgifter

297 000 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

57 000 000

23

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres

125 000 000

479 000 000

1811

Statoil ASA:

96

Aksjer

6 407 000 000

6 407 000 000

1815

Petoro AS:

70

Administrasjon

343 700 000

72

Administrasjon, Petoro Iceland AS

1 500 000

73

Statlig deltakelse i petroleumsvirksomhet på islandsk kontinentalsokkel , kan overføres

7 100 000

352 300 000

Sum Petroleumssektoren

7 238 300 000

Energi- og vannressurssektoren

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Driftsutgifter

587 000 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

31 000 000

22

Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 45, 60 og 72

254 000 000

23

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, kan overføres

90 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 22

17 000 000

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 72

70 000 000

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 60

5 000 000

74

Tilskudd til museums- og kulturminnetiltak, kan overføres

6 600 000

1 060 600 000

1825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi:

50

Overføring til Energifondet

2 286 000 000

95

Kapitalinnskudd

15 000 000

96

Aksjer

10 000 000

2 311 000 000

Sum Energi- og vannressurssektoren

3 371 600 000

Forskning og næringsutvikling

1830

Forskning og næringsutvikling:

50

Overføring til Norges forskningsråd

896 200 000

70

Internasjonale samarbeids- og utviklingstiltak, kan overføres

31 300 000

72

Tilskudd til Norwegian Energy Partners

30 200 000

957 700 000

Sum Forskning og næringsutvikling

957 700 000

CO2-håndtering

1840

CO2-håndtering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70 og 74

4 800 000

50

Forskning, utvikling og demonstrasjon av CO2-håndtering

225 000 000

70

Gassnova SF, kan overføres, kan nyttes under post 74

437 000 000

71

Tilskudd til teknologisenter for CO2-fangst på Mongstad

617 000 000

74

Tilskudd til Gassco AS, kan overføres

30 000 000

1 313 800 000

Sum CO2-håndtering

1 313 800 000

Sum Olje- og energidepartementet

13 149 959 000

Ymse utgifter

2309

Tilfeldige utgifter:

1

Driftsutgifter

4 950 000 000

4 950 000 000

Sum Ymse utgifter

4 950 000 000

Statsbankene

2410

Statens lånekasse for utdanning:

1

Driftsutgifter , kan nyttes under post 45

378 270 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

5 600 000

50

Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning

6 574 149 000

70

Utdanningsstipend , overslagsbevilgning

2 725 294 000

71

Andre stipend , overslagsbevilgning

830 404 000

72

Rentestøtte , overslagsbevilgning

906 005 000

73

Avskrivninger , overslagsbevilgning

614 766 000

74

Tap på utlån

368 100 000

90

Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning

26 045 183 000

38 447 771 000

2412

Husbanken:

1

Driftsutgifter

347 222 000

21

Spesielle driftsutgifter

11 075 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

62 960 000

71

Tap på utlånsvirksomhet

13 000 000

72

Rentestøtte

6 000 000

90

Lån fra Husbanken, overslagsbevilgning

16 159 000 000

16 599 257 000

2421

Innovasjon Norge:

50

Innovasjon - prosjekter, fond

543 500 000

70

Basiskostnader

167 000 000

71

Innovative næringsmiljøer, kan overføres

106 500 000

72

Forsknings- og utviklingskontrakter, kan overføres

278 700 000

74

Reiseliv, profilering og kompetanse, kan overføres

514 900 000

76

Miljøteknologi , kan overføres

434 500 000

77

Tilskudd til pre-såkornfond

50 000 000

78

Administrasjonsstøtte for distriktsrettede såkornfond

4 400 000

90

Lån fra statskassen til utlånsvirksomhet, overslagsbevilgning

41 900 000 000

43 999 500 000

2426

Siva SF:

70

Tilskudd

49 650 000

71

Tilskudd til testfasiliteter

50 000 000

90

Lån , overslagsbevilgning

215 000 000

314 650 000

2429

Eksportkreditt Norge AS:

70

Tilskudd

108 000 000

71

Viderefakturerte utgifter

200 000

90

Utlån

12 000 000 000

12 108 200 000

Sum Statsbankene

111 469 378 000

Statlig petroleumsvirksomhet

2440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

30

Investeringer

25 500 000 000

25 500 000 000

Sum Statlig petroleumsvirksomhet

25 500 000 000

Statens forretningsdrift

2445

Statsbygg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-4 726 960 000

2 Driftsutgifter

2 173 770 000

3 Avskrivninger

1 224 014 000

4 Renter av statens kapital

86 000 000

5 Til investeringsformål

1 029 976 000

-213 200 000

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

138 001 000

31

Igangsetting av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

115 000 000

32

Prosjektering og igangsetting av kurantprosjekter, kan overføres

145 200 000

33

Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

2 356 254 000

34

Videreføring av kurantprosjekter, kan overføres

599 498 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

183 828 000

49

Kjøp av eiendommer, kan overføres

75 793 000

3 400 374 000

2460

Garantiinstituttet for eksportkreditt:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-169 000 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

169 000 000

0

0

2470

Statens pensjonskasse:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning

-649 569 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

461 105 000

3 Avskrivninger

125 374 000

4 Renter av statens kapital

2 884 000

5 Til investeringsformål

38 070 000

-22 136 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

53 012 000

30 876 000

2490

NVE Anlegg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-80 000 000

2 Driftsutgifter

75 200 000

3 Avskrivninger

4 500 000

4 Renter av statens kapital

300 000

6 Reguleringsfond

-10 000 000

-10 000 000

-10 000 000

Sum Statens forretningsdrift

3 421 250 000

Folketrygden

Foreldrepenger

2530

Foreldrepenger:

70

Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning

19 810 000 000

71

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning

470 000 000

72

Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning

495 000 000

73

Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning

54 000 000

20 829 000 000

Sum Foreldrepenger

20 829 000 000

Arbeidsliv

2540

Stønad under arbeidsledighet til fiskere og fangstmenn:

70

Tilskudd , overslagsbevilgning

80 000 000

80 000 000

2541

Dagpenger:

70

Dagpenger , overslagsbevilgning

16 300 000 000

16 300 000 000

2542

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.:

70

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning

975 000 000

975 000 000

Sum Arbeidsliv

17 355 000 000

Sosiale formål

2620

Stønad til enslig mor eller far:

70

Overgangsstønad , overslagsbevilgning

2 510 000 000

72

Stønad til barnetilsyn, overslagsbevilgning

295 000 000

73

Utdanningsstønad

42 000 000

75

Tilskudd til flytting for å komme i arbeid

200 000

76

Bidragsforskott

715 000 000

3 562 200 000

2650

Sykepenger:

70

Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning

36 630 000 000

71

Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning

1 400 000 000

72

Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning

750 000 000

73

Tilskudd til tilretteleggingstiltak mv., kan overføres

323 656 000

75

Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning

2 040 000 000

41 143 656 000

2651

Arbeidsavklaringspenger:

70

Arbeidsavklaringspenger , overslagsbevilgning

34 510 000 000

71

Tilleggsstønad , overslagsbevilgning

295 000 000

72

Legeerklæringer

415 000 000

35 220 000 000

2655

Uførhet:

70

Uføretrygd , overslagsbevilgning

83 810 000 000

75

Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning

100 000 000

76

Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning

43 000 000

83 953 000 000

2661

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.:

70

Grunnstønad , overslagsbevilgning

1 867 000 000

71

Hjelpestønad , overslagsbevilgning

1 632 000 000

73

Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

133 000 000

74

Tilskudd til biler

709 500 000

75

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler

2 918 700 000

76

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

271 200 000

77

Ortopediske hjelpemidler

1 305 000 000

78

Høreapparater

700 000 000

79

Aktivitetshjelpemidler til personer over 26 år

47 740 000

9 584 140 000

2670

Alderdom:

70

Grunnpensjon , overslagsbevilgning

71 690 000 000

71

Tilleggspensjon , overslagsbevilgning

136 720 000 000

72

Inntektspensjon , overslagsbevilgning

615 000 000

73

Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning

5 860 000 000

214 885 000 000

2680

Etterlatte:

70

Grunnpensjon , overslagsbevilgning

1 140 000 000

71

Tilleggspensjon , overslagsbevilgning

860 000 000

72

Særtillegg , overslagsbevilgning

88 000 000

74

Utdanningsstønad

400 000

75

Stønad til barnetilsyn, overslagsbevilgning

5 830 000

2 094 230 000

2686

Stønad ved gravferd:

70

Stønad ved gravferd, overslagsbevilgning

181 400 000

181 400 000

Sum Sosiale formål

390 623 626 000

Stønad ved helsetjenester

2711

Spesialisthelsetjeneste mv.:

70

Spesialisthjelp

1 920 000 000

71

Psykologhjelp

287 000 000

72

Tannbehandling

2 509 000 000

76

Private laboratorier og røntgeninstitutt

891 200 000

5 607 200 000

2751

Legemidler mv.:

70

Legemidler

10 139 900 000

71

Legeerklæringer

6 000 000

72

Medisinsk forbruksmateriell

2 003 500 000

12 149 400 000

2752

Refusjon av egenbetaling:

70

Egenandelstak 1

5 000 000 000

71

Egenandelstak 2

1 067 600 000

6 067 600 000

2755

Helsetjenester i kommunene mv.:

62

Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71

370 000 000

70

Allmennlegehjelp

4 845 000 000

71

Fysioterapi , kan nyttes under post 62

1 195 000 000

72

Jordmorhjelp

61 000 000

73

Kiropraktorbehandling

150 000 000

75

Logopedisk og ortoptisk behandling

142 000 000

6 763 000 000

2756

Andre helsetjenester:

70

Helsetjenester i annet EØS-land

25 000 000

71

Helsetjenester i utlandet mv.

445 000 000

72

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

210 000 000

680 000 000

2790

Andre helsetiltak:

70

Bidrag

235 000 000

235 000 000

Sum Stønad ved helsetjenester

31 502 200 000

Sum Folketrygden

460 309 826 000

Statens pensjonsfond utland

2800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring til fondet

138 271 000 000

138 271 000 000

Sum Statens pensjonsfond utland

138 271 000 000

Totale utgifter:

1 611 494 577 000

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Inntekter:

Inntekter under departementene

Regjering

3021

Statsrådet:

2

Diverse refusjoner

100 000

100 000

3024

Regjeringsadvokaten:

1

Erstatning for utgifter i rettssaker

18 000 000

18 000 000

Sum Regjering

18 100 000

Stortinget og underliggende institusjoner

3041

Stortinget:

1

Salgsinntekter

7 500 000

3

Leieinntekter

200 000

7 700 000

3051

Riksrevisjonen:

1

Refusjon innland

1 800 000

2

Refusjon utland

300 000

2 100 000

Sum Stortinget og underliggende institusjoner

9 800 000

Utenriksdepartementet

3100

Utenriksdepartementet:

1

Diverse gebyrer ved utenriksstasjonene

16 550 000

2

Gebyrer for utlendingssaker ved utenriksstasjonene

178 919 000

5

Refusjon spesialutsendinger mv.

46 464 000

90

Tilbakebetaling av nødlån fra utlandet

318 000

242 251 000

Sum Utenriksdepartementet

242 251 000

Kunnskapsdepartementet

3220

Utdanningsdirektoratet:

1

Inntekter ved oppdrag

4 126 000

2

Salgsinntekter mv.

1 211 000

5 337 000

3222

Statlige grunn- og videregående skoler og grunnskoleinternat:

2

Salgsinntekter mv.

5 257 000

5 257 000

3224

Senter for IKT i utdanningen:

1

Inntekter fra oppdrag mv.

1 665 000

1 665 000

3225

Tiltak i grunnopplæringen:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

218 601 000

218 601 000

3229

Norges grønne fagskole - Vea:

2

Salgsinntekter mv.

1 757 000

61

Refusjon fra fylkeskommuner

1 166 000

2 923 000

3230

Statlig spesialpedagogisk støttesystem:

1

Inntekter ved oppdrag

45 625 000

2

Salgsinntekter mv.

10 092 000

55 717 000

3256

Kompetanse Norge:

1

Inntekter ved oppdrag

11 482 000

2

Salgsinntekter mv.

354 000

11 836 000

3280

Felles enheter:

1

Eksterne inntekter NOKUT

10 000

2

Salgsinntekter mv.

1 347 000

1 357 000

3281

Felles tiltak for universiteter og høyskoler:

2

Salgsinntekter mv.

10 000

10 000

3288

Internasjonale samarbeidstiltak:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

5 918 000

5 918 000

Sum Kunnskapsdepartementet

308 621 000

Kulturdepartementet

3300

Kulturdepartementet:

1

Ymse inntekter

81 000

81 000

3320

Norsk kulturråd:

1

Ymse inntekter

1 602 000

2

Inntekter ved oppdrag

3 224 000

4 826 000

3322

Bygg og offentlige rom:

1

Ymse inntekter

129 000

129 000

3323

Musikk og scenekunst:

1

Ymse inntekter

318 000

2

Billett- og salgsinntekter m.m.

24 149 000

24 467 000

3325

Allmenne kulturformål:

1

Ymse inntekter

23 578 000

23 578 000

3326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål:

1

Ymse inntekter

10 154 000

2

Inntekter ved oppdrag

15 029 000

25 183 000

3329

Arkivformål:

1

Ymse inntekter

6 270 000

2

Inntekter ved oppdrag

18 527 000

24 797 000

3334

Film- og medieformål:

1

Ymse inntekter

6 816 000

2

Inntekter ved oppdrag

11 937 000

70

Gebyr

2 500 000

21 253 000

3339

Inntekter fra spill, lotterier og stiftelser:

2

Gebyr - lotterier

6 691 000

4

Gebyr - stiftelser

259 000

7

Inntekter ved oppdrag

9 200 000

16 150 000

3342

Kirkebygg og gravplasser:

1

Ymse inntekter

19 086 000

2

Leieinntekter m.m.

3 781 000

22 867 000

Sum Kulturdepartementet

163 331 000

Justis- og beredskapsdepartementet

3400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Diverse inntekter

2 679 000

2

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

1 220 000

3

Refusjon av utgifter knyttet til Styrkebrønnsarbeidet

5 114 000

9 013 000

3410

Domstolene:

1

Rettsgebyr

342 373 000

2

Saks- og gebyrinntekter jordskiftedomstolene

21 533 000

3

Diverse refusjoner

1 787 000

4

Vernesaker jordskiftedomstolene

6 012 000

371 705 000

3430

Kriminalomsorgen:

2

Arbeidsdriftens inntekter

89 930 000

3

Andre inntekter

24 000 000

4

Tilskudd

2 297 000

116 227 000

3432

Kriminalomsorgens utdanningssenter (KRUS):

3

Andre inntekter

1 016 000

1 016 000

3440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten:

1

Gebyr - pass og våpen

260 954 000

2

Refusjoner mv.

339 604 000

3

Salgsinntekter

193 568 000

4

Gebyr - vaktselskap

1 819 000

5

Personalbarnehage

5 464 000

6

Gebyr - utlendingssaker

200 972 000

7

Gebyr - sivile gjøremål

778 839 000

8

Refusjoner fra EUs grense- og visumfond

21 311 000

1 802 531 000

3442

Politihøgskolen:

2

Diverse inntekter

15 986 000

3

Inntekter fra Justissektorens kurs- og øvingssenter

17 773 000

33 759 000

3444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

2

Refusjoner

12 697 000

12 697 000

3451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Gebyr

144 528 000

3

Diverse inntekter

25 692 000

6

Refusjon

2 116 000

172 336 000

3454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Refusjoner

25 197 000

25 197 000

3456

Direktoratet for nødkommunikasjon:

1

Abonnementsinntekter

317 253 000

2

Refusjoner driftsutgifter

40 253 000

3

Refusjoner spesielle driftsutgifter - tjenester og produkter

63 756 000

4

Refusjoner større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

445 000

421 707 000

3469

Vergemålsordningen:

1

Vergemåls-/representantordning, ODA-godkjente utgifter

9 333 000

9 333 000

3470

Fri rettshjelp:

1

Tilkjente saksomkostninger m.m.

3 855 000

3 855 000

3473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Diverse inntekter

5 000

5 000

3474

Konfliktråd:

2

Refusjoner

663 000

663 000

3490

Utlendingsdirektoratet:

1

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger, ODA-godkjente utgifter

111 651 000

3

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter

18 623 000

4

Asylmottak, ODA-godkjente utgifter

1 767 973 000

5

Refusjonsinntekter

8 521 000

6

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., ODA-godkjente utgifter

20 997 000

1 927 765 000

3496

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

1

Integreringstilskudd for overføringsflyktninger, ODA-godkjente utgifter

270 875 000

2

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, ODA-godkjente utgifter

254 136 000

3

Tilskudd til integreringsmottak, ODA-godkjente utgifter

9 900 000

534 911 000

3497

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

129 264 000

129 264 000

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

5 571 984 000

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

3510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon:

2

Ymse inntekter

21 501 000

3

Brukerbetaling for tilleggstjenester fra departementene

122 649 000

144 150 000

3525

Fylkesmannsembetene:

1

Inntekter ved oppdrag

161 175 000

161 175 000

3531

Eiendommer til kongelige formål:

1

Ymse inntekter

40 000

40 000

3533

Eiendommer utenfor husleieordningen:

2

Ymse inntekter

3 121 000

3 121 000

3540

Direktoratet for forvaltning og IKT:

2

Opplæringskontoret OK stat

3 000 000

3

Diverse inntekter

1 750 000

4

Internasjonale oppdrag

686 000

5

Betaling for bruk av Difis nasjonale felleskomponenter

36 000 000

6

Betaling for tilleggstjenester knyttet til Difis nasjonale felleskomponenter

746 000

86

Tvangsmulkt

100 000

42 282 000

3563

Internasjonalt reindriftssenter:

2

Diverse inntekter

2 609 000

3

Leieinntekter

358 000

2 967 000

3585

Husleietvistutvalget:

1

Gebyrer

1 038 000

1 038 000

3587

Direktoratet for byggkvalitet:

1

Diverse inntekter

103 000

4

Gebyrer, sentral godkjenning foretak

44 728 000

44 831 000

3595

Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur:

1

Gebyrinntekter tinglysing

419 606 000

2

Salg og abonnement

140 490 000

3

Samfinansiering

270 952 000

831 048 000

Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet

1 230 652 000

Arbeids- og sosialdepartementet

3605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Administrasjonsvederlag

24 170 000

4

Tolketjenester

2 510 000

5

Oppdragsinntekter mv.

57 150 000

6

Gebyrinntekter for fastsettelse av bidrag

25 150 000

108 980 000

3614

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Gebyrinntekter, lån

28 000 000

90

Tilbakebetaling av lån

18 400 000 000

18 428 000 000

3615

Yrkesskadeforsikring:

1

Premieinntekter

130 000 000

130 000 000

3616

Gruppelivsforsikring:

1

Premieinntekter

101 000 000

101 000 000

3634

Arbeidsmarkedstiltak:

85

Innfordring av feilutbetalinger, arbeidsmarkedstiltak

200 000

200 000

3635

Ventelønn mv.:

1

Refusjon statlig virksomhet mv.

22 000 000

85

Innfordring av feilutbetaling av ventelønn

200 000

22 200 000

3640

Arbeidstilsynet:

4

Kjemikaliekontroll, gebyrer

6 630 000

5

Tvangsmulkt

2 400 000

7

Byggesaksbehandling, gebyrer

21 500 000

8

Refusjon utgifter regionale verneombud

12 385 000

42 915 000

3642

Petroleumstilsynet:

2

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet

7 130 000

3

Gebyr tilsyn

80 980 000

88 110 000

Sum Arbeids- og sosialdepartementet

18 921 405 000

Helse- og omsorgsdepartementet

3701

Direktoratet for e-helse:

2

Diverse inntekter

70 003 000

70 003 000

3703

Internasjonalt samarbeid:

2

Diverse inntekter

2 000 000

2 000 000

3710

Folkehelseinstituttet:

2

Diverse inntekter

177 729 000

3

Vaksinesalg

97 522 000

275 251 000

3714

Folkehelse:

4

Gebyrinntekter

2 315 000

2 315 000

3720

Helsedirektoratet:

2

Diverse inntekter

37 894 000

3

Helsetjenester i annet EØS-land

47 034 000

4

Gebyrinntekter

44 132 000

5

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

65 000 000

194 060 000

3721

Statens helsetilsyn:

4

Diverse inntekter

1 500 000

1 500 000

3722

Norsk pasientskadeerstatning:

2

Diverse inntekter

1 424 000

50

Premie fra private

18 072 000

19 496 000

3723

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten:

50

Premie fra private

2 454 000

2 454 000

3732

Regionale helseforetak:

80

Renter på investeringslån

292 000 000

85

Avdrag på investeringslån f.o.m. 2008

448 000 000

86

Driftskreditter

5 170 000 000

90

Avdrag på investeringslån t.o.m. 2007

647 000 000

6 557 000 000

3750

Statens legemiddelverk:

2

Diverse inntekter

15 298 000

4

Registreringsgebyr

121 978 000

6

Refusjonsgebyr

3 036 000

140 312 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

7 264 391 000

Barne- og likestillingsdepartementet

3842

Familievern:

1

Diverse inntekter

696 000

696 000

3847

EUs ungdomsprogram:

1

Tilskudd fra Europakommisjonen

2 364 000

2 364 000

3855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Diverse inntekter

15 160 000

2

Barnetrygd

3 959 000

60

Kommunale egenandeler

1 434 736 000

1 453 855 000

3856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

930 193 000

930 193 000

3858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet:

1

Diverse inntekter

458 000

458 000

Sum Barne- og likestillingsdepartementet

2 387 566 000

Nærings- og fiskeridepartementet

3900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Ymse inntekter og refusjoner knyttet til ordinære driftsutgifter

172 000

2

Ymse inntekter og refusjoner knyttet til spesielle driftsutgifter

100 000

272 000

3902

Justervesenet:

1

Gebyrinntekter

38 300 000

3

Inntekter fra salg av tjenester

16 400 000

4

Oppdragsinntekter

350 000

55 050 000

3903

Norsk akkreditering:

1

Gebyrinntekter og andre inntekter

45 200 000

45 200 000

3904

Brønnøysundregistrene:

1

Gebyrinntekter

474 900 000

2

Refusjoner, oppdragsinntekter og andre inntekter

30 600 000

3

Refusjoner og inntekter knyttet til forvaltning av Altinn-løsningen

84 200 000

589 700 000

3905

Norges geologiske undersøkelse:

3

Oppdragsinntekter og andre inntekter

76 500 000

76 500 000

3906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Leie av bergrettigheter og eiendommer

100 000

2

Behandlingsgebyrer

750 000

850 000

3910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Gebyrer for skip og flyttbare innretninger i NOR

186 100 000

2

Maritime personellsertifikater

13 900 000

3

Diverse inntekter

400 000

4

Gebyrer for skip i NIS

44 500 000

86

Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt

4 800 000

249 700 000

3911

Konkurransetilsynet:

3

Refusjoner og andre inntekter

200 000

86

Lovbruddsgebyr

100 000

300 000

3912

Klagenemndssekretariatet:

1

Klagegebyr

1 100 000

2

Refusjoner og andre inntekter

200 000

87

Overtredelsesgebyr

100 000

1 400 000

3917

Fiskeridirektoratet:

1

Refusjoner og diverse inntekter

100 000

5

Saksbehandlingsgebyr

17 500 000

13

Inntekter vederlag oppdrettskonsesjoner

10 000 000

22

Inntekter ordningen fiskeforsøk og utvikling

4 400 000

86

Forvaltningssanksjoner

1 000 000

33 000 000

3925

Havforskningsinstituttet:

3

Oppdragsinntekter

332 300 000

332 300 000

3926

Forskningsfartøy:

1

Oppdragsinntekter

82 400 000

82 400 000

3927

NIFES:

1

Oppdragsinntekter

70 300 000

70 300 000

3935

Patentstyret:

1

Inntekter av informasjonstjenester

5 100 000

2

Inntekter knyttet til NPI

4 100 000

3

Gebyrer immaterielle rettigheter

72 200 000

81 400 000

3936

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Gebyrer

700 000

700 000

3950

Forvaltning av statlig eierskap:

95

Tilbakeføring av egenkapital Investinor AS

1 250 000 000

96

Salg av aksjer

25 000 000

1 275 000 000

3961

Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning:

70

Garantiprovisjon, Statkraft SF

2 100 000

71

Garantiprovisjon, Eksportfinans ASA

2 700 000

4 800 000

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

2 898 872 000

Landbruks- og matdepartementet

4100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Refusjoner m.m.

117 000

30

Husleie

910 000

1 027 000

4115

Mattilsynet:

1

Gebyr m.m.

193 764 000

2

Driftsinntekter og refusjoner m.m.

5 731 000

199 495 000

4136

Kunnskapsutvikling m.m.:

30

Husleie, Norsk institutt for bioøkonomi

20 286 000

20 286 000

4142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsinntekter, refusjoner m.m.

41 496 000

41 496 000

4162

Statskog SF - forvaltning av statlig eierskap:

90

Avdrag på lån

25 000 000

25 000 000

Sum Landbruks- og matdepartementet

287 304 000

Samferdselsdepartementet

4300

Samferdselsdepartementet:

1

Refusjon fra Utenriksdepartementet

2 600 000

2 600 000

4312

Avinor AS:

90

Avdrag på lån

444 400 000

444 400 000

4313

Luftfartstilsynet:

1

Gebyrinntekter

137 200 000

137 200 000

4320

Statens vegvesen:

1

Salgsinntekter m.m.

188 400 000

2

Diverse gebyrer

424 200 000

3

Refusjoner fra forsikringsselskaper

105 700 000

718 300 000

4322

Svinesundsforbindelsen AS:

90

Avdrag på lån

190 000 000

190 000 000

4331

Infrastrukturfond:

85

Avkastning infrastrukturfond

2 053 000 000

2 053 000 000

4352

Jernbanedirektoratet:

1

Innbetalinger til Norsk jernbaneskole og Norsk jernbanemuseum

31 000 000

31 000 000

4354

Statens jernbanetilsyn:

1

Gebyrer for tilsyn med tau- og kabelbaner og fornøyelsesinnretninger

14 000 000

14 000 000

4360

Kystverket:

2

Andre inntekter

11 700 000

11 700 000

4361

Samfunnet Jan Mayen og Loran-C:

7

Refusjoner og andre inntekter

5 700 000

5 700 000

4380

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet:

1

Diverse gebyrer

600 000

600 000

Sum Samferdselsdepartementet

3 608 500 000

Klima- og miljødepartementet

4400

Klima- og miljødepartementet:

2

Diverse inntekter

418 000

3

Refusjon fra Utenriksdepartementet

1 720 000

2 138 000

4420

Miljødirektoratet:

1

Oppdrag og andre diverse inntekter

4 192 000

4

Gebyrer, forurensningsområdet

34 365 000

6

Gebyrer, fylkesmannsembetenes miljøvernavdelinger

28 977 000

7

Gebyrer, kvotesystemet

11 377 000

8

Gebyrer, naturforvaltningsområdet

4 821 000

9

Internasjonale oppdrag

63 914 000

147 646 000

4429

Riksantikvaren:

2

Refusjoner og diverse inntekter

4 388 000

9

Internasjonale oppdrag

1 243 000

5 631 000

4471

Norsk Polarinstitutt:

1

Salgs- og utleieinntekter

10 827 000

3

Inntekter fra diverse tjenesteyting

59 669 000

21

Inntekter, Antarktis

13 328 000

83 824 000

Sum Klima- og miljødepartementet

239 239 000

Finansdepartementet

4600

Finansdepartementet:

2

Diverse refusjoner

400 000

400 000

4602

Finanstilsynet:

3

Prospektkontrollgebyrer

10 400 000

86

Vinningsavståelse og overtredelsesgebyr mv.

500 000

10 900 000

4605

Direktoratet for økonomistyring:

1

Økonomitjenester

49 600 000

49 600 000

4610

Tolletaten:

1

Særskilt vederlag for tolltjenester

6 700 000

2

Andre inntekter

1 700 000

4

Diverse refusjoner

1 100 000

5

Refusjon fra Avinor AS

25 300 000

85

Overtredelsesgebyr - valutadeklarering

7 000 000

41 800 000

4618

Skatteetaten:

1

Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr

59 000 000

2

Andre refusjoner

44 300 000

3

Andre inntekter

36 400 000

5

Gebyr for utleggsforretninger

49 000 000

7

Gebyr for bindende forhåndsuttalelser

2 400 000

11

Gebyr på kredittdeklarasjoner

18 800 000

85

Misligholdte lån i Statens lånekasse for utdanning

240 000 000

86

Bøter, inndragninger mv.

1 471 800 000

87

Trafikantsanksjoner

70 000 000

88

Forsinkelsesgebyr, Regnskapsregisteret

248 000 000

89

Overtredelsesgebyr

13 000 000

2 252 700 000

4620

Statistisk sentralbyrå:

2

Oppdragsinntekter

227 600 000

85

Tvangsmulkt

17 900 000

245 500 000

Sum Finansdepartementet

2 600 900 000

Forsvarsdepartementet

4700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsinntekter

24 655 000

24 655 000

4710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsinntekter

3 321 834 000

47

Salg av eiendom

269 425 000

3 591 259 000

4720

Felles ledelse og kommandoapparat:

1

Driftsinntekter

107 247 000

107 247 000

4723

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Driftsinntekter

11 392 000

11 392 000

4725

Fellesinstitusjoner og -inntekter under Forsvarsstaben:

1

Driftsinntekter

24 622 000

24 622 000

4731

Hæren:

1

Driftsinntekter

63 993 000

63 993 000

4732

Sjøforsvaret:

1

Driftsinntekter

54 761 000

54 761 000

4733

Luftforsvaret:

1

Driftsinntekter

109 250 000

109 250 000

4734

Heimevernet:

1

Driftsinntekter

5 598 000

5 598 000

4740

Forsvarets logistikkorganisasjon:

1

Driftsinntekter

82 943 000

82 943 000

4760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold:

1

Driftsinntekter

29 750 000

48

Fellesfinansierte investeringer, inntekter

71 536 000

101 286 000

4790

Kystvakten:

1

Driftsinntekter

1 106 000

1 106 000

4791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsinntekter

838 289 000

838 289 000

4792

Norske styrker i utlandet:

1

Driftsinntekter

25 117 000

25 117 000

4795

Kulturelle og allmennyttige formål:

1

Driftsinntekter

8 223 000

8 223 000

4799

Militære bøter:

86

Militære bøter

500 000

500 000

Sum Forsvarsdepartementet

5 050 241 000

Olje- og energidepartementet

4800

Olje- og energidepartementet:

10

Refusjoner

644 000

70

Garantiprovisjon, Gassco

1 450 000

2 094 000

4810

Oljedirektoratet:

1

Gebyrinntekter

36 654 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

125 000 000

161 654 000

4811

Statoil ASA:

96

Utbytteaksjer

6 407 000 000

6 407 000 000

4820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Gebyrinntekter

73 000 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

90 000 000

40

Flom- og skredforebygging

19 000 000

182 000 000

4825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi:

85

Fondsavkastning

1 861 000 000

1 861 000 000

4840

CO2-håndtering:

80

Renter, TCM DA

4 000 000

86

Avdrag, TCM DA

330 000 000

334 000 000

Sum Olje- og energidepartementet

8 947 748 000

Ymse inntekter

5309

Tilfeldige inntekter:

29

Ymse

150 000 000

150 000 000

5310

Statens lånekasse for utdanning:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

22 350 000

29

Termingebyr

23 811 000

89

Purregebyrer

105 417 000

90

Redusert lån og rentegjeld

10 051 888 000

93

Omgjøring av utdanningslån til stipend

6 335 577 000

16 539 043 000

5312

Husbanken:

1

Gebyrer m.m.

10 936 000

11

Tilfeldige inntekter

82 240 000

90

Avdrag

11 266 000 000

11 359 176 000

5325

Innovasjon Norge:

50

Tilbakeføring fra landsdekkende innovasjonsordning

5 000 000

70

Låneprovisjoner

59 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

41 400 000 000

91

Tilbakeført kapital, såkornfond

10 000 000

41 474 000 000

5326

Siva SF:

70

Låne- og garantiprovisjoner

7 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

215 000 000

222 000 000

5329

Eksportkreditt Norge AS:

70

Gebyrer m.m.

30 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

10 700 000 000

10 730 000 000

5341

Avdrag på utestående fordringer:

95

Avdrag på lån til andre stater

300 000

98

Avdrag på egenbeholdning statsobligasjoner

8 000 000 000

8 000 300 000

5351

Overføring fra Norges Bank:

85

Overføring

17 700 000 000

17 700 000 000

Sum Ymse inntekter

106 174 519 000

Sum Inntekter under departementene

165 925 424 000

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

5440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

128 100 000 000

2 Driftsutgifter

-30 900 000 000

3 Lete- og feltutviklingsutgifter

-1 700 000 000

4 Avskrivninger

-25 400 000 000

5 Renter av statens kapital

-3 700 000 000

66 400 000 000

30

Avskrivninger

25 400 000 000

80

Renter av statens kapital

3 700 000 000

95 500 000 000

Sum Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

95 500 000 000

Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv.

5445

Statsbygg:

39

Avsetning til investeringsformål

1 029 976 000

1 029 976 000

5446

Salg av eiendom, Fornebu:

40

Salgsinntekter, Fornebu

200 000

200 000

5460

Garantiinstituttet for eksportkreditt:

71

Tilbakeføring fra Gammel alminnelig ordning

10 400 000

72

Tilbakeføring fra Gammel særordning for utviklingsland

7 100 000

17 500 000

5470

Statens pensjonskasse:

30

Avsetning til investeringsformål

38 070 000

38 070 000

5490

NVE Anlegg:

1

Salg av utstyr mv.

200 000

200 000

5491

Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift:

30

Avskrivninger

1 353 888 000

1 353 888 000

Sum Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv.

2 439 834 000

Skatter og avgifter

5501

Skatter på formue og inntekt:

70

Trinnskatt, formuesskatt mv.

54 000 000 000

72

Fellesskatt

184 000 000 000

238 000 000 000

5502

Finansskatt:

70

Skatt på lønn

1 790 000 000

1 790 000 000

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum:

71

Ordinær skatt på formue og inntekt

20 200 000 000

72

Særskatt på oljeinntekter

31 900 000 000

74

Arealavgift mv.

1 700 000 000

53 800 000 000

5508

Avgift på utslipp av CO2 i petroleumsvirksomhet på kontinentalsokkelen:

70

CO2-avgift i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen

5 400 000 000

5 400 000 000

5509

Avgift på utslipp av NOX i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen:

70

Avgift

3 000 000

3 000 000

5511

Tollinntekter:

70

Toll

3 100 000 000

71

Auksjonsinntekter fra tollkvoter

240 000 000

3 340 000 000

5521

Merverdiavgift:

70

Merverdiavgift

270 300 000 000

270 300 000 000

5526

Avgift på alkohol:

70

Avgift på alkohol

13 500 000 000

13 500 000 000

5531

Avgift på tobakkvarer mv.:

70

Avgift på tobakkvarer mv.

7 300 000 000

7 300 000 000

5536

Avgift på motorvogner mv.:

71

Engangsavgift

16 900 000 000

72

Årsavgift

9 700 000 000

73

Vektårsavgift

360 000 000

75

Omregistreringsavgift

1 445 000 000

28 405 000 000

5538

Veibruksavgift på drivstoff:

70

Veibruksavgift på bensin

5 600 000 000

71

Veibruksavgift på autodiesel

10 900 000 000

72

Veibruksavgift på naturgass og LPG

3 000 000

16 503 000 000

5541

Avgift på elektrisk kraft:

70

Avgift på elektrisk kraft

10 500 000 000

10 500 000 000

5542

Avgift på mineralolje mv.:

70

Grunnavgift på mineralolje mv.

2 100 000 000

71

Avgift på smøreolje mv.

118 000 000

2 218 000 000

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.:

70

CO2-avgift

6 700 000 000

71

Svovelavgift

15 000 000

6 715 000 000

5547

Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier:

70

Trikloreten (TRI)

37 000 000

71

Tetrakloreten (PER)

2 000 000

39 000 000

5548

Miljøavgift på visse klimagasser:

70

Avgift på hydrofluorkarboner (HFK) og perfluorkarboner (PFK)

450 000 000

450 000 000

5549

Avgift på utslipp av NOX:

70

Avgift på utslipp av NOX

52 000 000

52 000 000

5550

Miljøavgift på plantevernmidler:

70

Miljøavgift på plantevernmidler

50 000 000

50 000 000

5551

Avgifter knyttet til mineralvirksomhet:

70

Avgift knyttet til andre undersjøiske naturforekomster enn petroleum

1 000 000

71

Årsavgift knyttet til mineraler

2 000 000

3 000 000

5555

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.:

70

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.

1 385 000 000

1 385 000 000

5556

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.:

70

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.

1 900 000 000

1 900 000 000

5557

Avgift på sukker mv.:

70

Avgift på sukker mv.

205 000 000

205 000 000

5559

Avgift på drikkevareemballasje:

70

Grunnavgift på engangsemballasje

1 725 000 000

71

Miljøavgift på kartong

50 000 000

72

Miljøavgift på plast

40 000 000

73

Miljøavgift på metall

5 000 000

74

Miljøavgift på glass

100 000 000

1 920 000 000

5561

Flypassasjeravgift:

70

Flypassasjeravgift

1 625 000 000

1 625 000 000

5565

Dokumentavgift:

70

Dokumentavgift

8 600 000 000

8 600 000 000

5568

Sektoravgifter under Kulturdepartementet:

71

Årsavgift - stiftelser

24 164 000

73

Refusjon - Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS

39 461 000

74

Avgift - forhåndskontroll av kinofilm

5 500 000

75

Kino- og videogramavgift

34 000 000

103 125 000

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og sosialdepartementet:

70

Petroleumstilsynet - sektoravgift

85 040 000

85 040 000

5572

Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdepartementet:

70

Legemiddelomsetningsavgift

90 000 000

72

Avgift utsalgssteder utenom apotek

4 900 000

73

Legemiddelkontrollavgift

125 000 000

74

Tilsynsavgift

3 770 000

223 670 000

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet:

71

Avgifter immaterielle rettigheter

151 000 000

72

Kontroll- og tilsynsavgift akvakultur

29 600 000

73

Årsavgift Merkeregisteret

8 550 000

74

Fiskeriforskningsavgift

236 000 000

75

Tilsynsavgift Justervesenet

46 600 000

471 750 000

5576

Sektoravgifter under Landbruks- og matdepartementet:

70

Forskningsavgift på landbruksprodukter

150 000 000

71

Totalisatoravgift

135 000 000

285 000 000

5577

Sektoravgifter under Samferdselsdepartementet:

74

Sektoravgifter Kystverket

789 800 000

75

Sektoravgifter Nasjonal kommunikasjonsmyndighet

196 200 000

986 000 000

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet:

70

Sektoravgifter under Svalbard miljøvernfond

14 650 000

71

Jeger- og fellingsavgifter

85 000 000

72

Fiskeravgifter

16 100 000

115 750 000

5580

Sektoravgifter under Finansdepartementet:

70

Finanstilsynet, bidrag fra tilsynsenhetene

357 500 000

357 500 000

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet:

70

Bidrag til kulturminnevern

300 000

71

Konsesjonsavgifter fra vannkraftutbygging

156 000 000

72

Påslag på nettariffen til Energifondet

630 000 000

786 300 000

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser:

70

Avgift på frekvenser mv.

295 400 000

295 400 000

Sum Skatter og avgifter

677 712 535 000

Renter og utbytte mv.

5603

Renter av statens kapital i statens forretningsdrift:

80

Renter av statens faste kapital

89 184 000

89 184 000

5605

Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer:

80

Av statskassens foliokonto i Norges Bank

62 900 000

81

Av verdipapirer og bankinnskudd i utenlandsk valuta

200 000

82

Av innenlandske verdipapirer

1 467 000 000

83

Av alminnelige fordringer

25 000 000

84

Av driftskreditt til statsbedrifter

136 100 000

86

Renter av lån til andre stater

100 000

1 691 300 000

5607

Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

80

Renter

1 075 000 000

1 075 000 000

5613

Renter fra Siva SF:

80

Renter

24 000 000

24 000 000

5615

Husbanken:

80

Renter

3 013 000 000

3 013 000 000

5616

Kommunalbanken AS:

85

Aksjeutbytte

390 000 000

390 000 000

5617

Renter fra Statens lånekasse for utdanning:

80

Renter

3 728 910 000

3 728 910 000

5618

Aksjer i Posten Norge AS:

85

Utbytte

120 000 000

120 000 000

5619

Renter av lån til Avinor AS:

80

Renter

50 300 000

50 300 000

5622

Aksjer i Avinor AS:

85

Utbytte

500 000 000

500 000 000

5624

Renter av Svinesundsforbindelsen AS:

80

Renter

20 000 000

20 000 000

5625

Renter og utbytte fra Innovasjon Norge:

80

Renter på lån fra statskassen

90 000 000

81

Rentemargin, innovasjonslåneordningen

30 000 000

85

Utbytte, lavrisikolåneordningen

100 000 000

86

Utbytte fra investeringsfond for Nordvest-Russland og Øst-Europa

500 000

220 500 000

5629

Renter fra eksportkredittordningen:

80

Renter

1 800 000 000

1 800 000 000

5631

Aksjer i AS Vinmonopolet:

85

Statens overskuddsandel

32 000 000

86

Utbytte

2 000

32 002 000

5652

Statskog SF - renter og utbytte:

80

Renter

2 060 000

85

Utbytte

16 000 000

18 060 000

5656

Aksjer i selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning:

85

Utbytte

12 465 600 000

12 465 600 000

5680

Statnett SF:

85

Utbytte

366 000 000

366 000 000

5685

Aksjer i Statoil ASA:

85

Utbytte

9 068 000 000

9 068 000 000

5692

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank:

85

Utbytte

110 100 000

110 100 000

5693

Utbytte av aksjer i diverse selskaper mv.:

85

Utbytte fra Folketrygdfondet

700 000

700 000

Sum Renter og utbytte mv.

34 782 656 000

Folketrygden

5700

Folketrygdens inntekter:

71

Trygdeavgift

139 500 000 000

72

Arbeidsgiveravgift

177 100 000 000

316 600 000 000

5701

Diverse inntekter:

71

Refusjon ved yrkesskade

937 440 000

73

Refusjon fra bidragspliktige

250 000 000

80

Renter

1 700 000

86

Innkreving feilutbetalinger

718 000 000

87

Diverse inntekter

35 800 000

88

Hjelpemiddelsentraler m.m.

65 000 000

2 007 940 000

5704

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs:

70

Dividende

220 000 000

220 000 000

5705

Refusjon av dagpenger:

70

Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs

30 000 000

71

Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge

200 000

30 200 000

Sum Folketrygden

318 858 140 000

Statens pensjonsfond utland

5800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring fra fondet

259 506 128 000

259 506 128 000

Sum Statens pensjonsfond utland

259 506 128 000

Statslånemidler

5999

Statslånemidler:

90

Lån

56 769 860 000

56 769 860 000

Sum Statslånemidler

56 769 860 000

Totale inntekter:

1 611 494 577 000

Folketrygden

II

Stortinget samtykker i at statstilskudd til finansiering av folketrygden, jf. folketrygdlovens § 23-10, gis med 141 451 686 000 kroner, hvorav 18 403 835 000 kroner gis til dekning av utgifter som fullt ut skal dekkes ved tilskudd fra staten, jf. § 23-10 tredje ledd.

Andre fullmakter

II

Statslån o.a.

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2017 kan:

ta opp nye langsiktige innenlandske statslån til et beløp inntil 75 000 mill. kroner.

ha utestående kortsiktige markedslån til et beløp inntil 125 000 mill. kroner.

ta imot innskudd i form av kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, og fra institusjoner som kan bli pålagt å plassere likviditet som kontolån til staten.

inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler.

III

Utvidet innsparingsperiode

Kongen kan gi bestemmelser om en prøveordning for budsjettårene 2017–2019 med adgang til å overskride driftsbevilgninger med inntil fem prosent til investeringsformål mot tilsvarende innsparing i løpet av de følgende fem budsjettår.

Utenriksdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2017 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 100 post 01

kap. 3100 postene 02 og 05

kap. 140 post 01

kap. 3140 post 05

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 166 Klima, miljø og fornybar energi, post 70 Ymse tilskudd, mot tilsvarende inntekter under kap. 3166 Klima, miljø og fornybar energi, post 01 Salgsinntekter fra salg av bistandseiendommer som er finansiert over bistandsbudsjettet, og som ikke er avskrevet ved innlemmelse i husleieordningen. Ubenyttede inntekter fra slikt salg kan tas med ved beregning av overførbart beløp under kap. 166 Klima, miljø og fornybar energi, post 70 Ymse tilskudd.

III

Omdisponeringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2017 kan omdisponere inntil 2 mill. kroner per tiltak fra kap. 166 Klima, miljø og fornybar energi, post 70 Ymse tilskudd, til øvrige ODA-godkjente bevilgninger. Beslutning om bruk av midler utover dette og inntil 6 mill. kroner treffes av Kongen.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2017 kan:

overskride bevilgningen under kap. 100 Utenriksdepartementet, post 90 Lån til norske borgere i utlandet, ved behov for bistand fra aktuelle transportselskaper ved evakuering av norske borgere i kriserammede land. Fullmakten gjelder i de tilfeller og på de betingelser som gjelder for denne typen bistand.

overskride bevilgningen under kap. 116, post 90 Innskudd i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB) som følge av valutakursjusteringer dersom dette er nødvendig for å oppfylle norske forpliktelser overfor AIIB på USD 22 mill.

V

Agio/Disagio

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2017 gis fullmakt til å inntektsføre/utgiftsføre uten bevilgning kursgevinst og -tap som følge av justering av midlene ved utenriksstasjonene under kap. 100/3100 Utenriksdepartementet og kap. 140/3140 Utenriksdepartementets administrasjon av utviklingshjelpen, post 89 Agio/Disagio.

VI

Bruk av opptjente rentemidler

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt fra Norge til tematisk støtte, multi-bi-prosjekter, samarbeidsprosjekter, stat-til-stat-bistand, støtte til internasjonale og lokale ikke-statlige aktører, kan benyttes til tiltak som avtales mellom Utenriksdepartementet og den enkelte mottaker.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2017 kan gi tilsagn om:

støtte utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

117

EØS-finansieringsordningene

77

EØS-finansieringsordningen 2014-2021

13 881 mill. kroner

78

Den norske finansieringsordningen 2014-2021

11 681 mill. kroner

161

Næringsutvikling

70

Næringsutvikling

45 mill. kroner

166

Klima, miljø og fornybar energi

74

Fornybar energi

30 mill. kroner

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation II (IFFlm II) med inntil 1 500 mill. kroner i perioden 2010–2020 under kap. 169 Global helse og utdanning, samt fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån.

tilskudd til en global finansieringsordning for kvinne- og barnehelse med inntil 3 600 mill. kroner samlet i perioden 2015–2020 under kap. 169 Global helse og utdanning.

tilskudd til Vaksinealliansen Gavi med inntil 6 250 mill. kroner i perioden 2016–2020 over kap. 169, post 70 Global helse.

tilskudd til Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria (GFATM) med inntil 2 000 mill. kroner samlet i perioden 2017–2019 under kap. 169 Global helse og utdanning.

VIII

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2017 kan inngå garantier for perioden 2013–2018 for avtaler om kjøp av prevensjonsimplantater til bruk i utviklingsland, innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar for inntil USD 140 mill. Prevensjonsimplantatene skal være godkjent av Verdens helseorganisasjon (WHO), og avtalene skal være inngått med det formål å oppnå prisreduksjoner.

IX

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2017 kan inngå avtaler om forsikringsansvar for utstillinger ved visningsinstitusjoner i utlandet innenfor en totalramme for gamle og nye garantier på inntil 500 mill. kroner. Forsikringsansvaret omfatter tap og skade under transport, lagring og i visningsperioden.

X

Toårige budsjettvedtak

Stortinget samtykker i at Norge kan slutte seg til toårige budsjettvedtak i FAO, WHO, ILO, UNIDO, OECD, WTO, IAEA, IEA, Havbunnsmyndigheten, Den internasjonale havrettsdomstolen, Jugoslaviadomstolen, Mekanismen for internasjonale straffedomstoler (MICT) og for regulært bidrag til FN.

Andre fullmakter

XI

Ettergivelse av fordringer

Stortinget samtykker i at Kongen i 2017 kan:

ettergi statlige fordringer på utviklingsland i samsvar med kriteriene i handlingsplanen av 2004 Om gjeldslette for utvikling for inntil 500 mill. kroner under Garantiinstituttet for eksportkreditts gamle portefølje (gammel alminnelig ordning og den gamle særordningen for utviklingsland). Fordringene verdsettes til faktisk utestående beløp på ettergivelsestidspunktet.

ettergi statlige fordringer på Sudan som stammer fra den norske skipseksportkampanjen (1976–1980) for inntil 1 050 mill. kroner under Garantiinstituttet for eksportkreditts gamle portefølje (gammel alminnelig ordning og den gamle særordningen for utviklingsland). Fordringene verdsettes til faktisk utestående beløp, inklusive påløpte renter, på ettergivelsestidspunktet. Gjeldsettergivelsen gjennomføres uten bevilgning over bistandsbudsjettet og uten å belaste den norske gjeldsplanens ramme.

XII

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2017 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av norske medlemskapskontingenter, pliktige bidrag og andre bidrag til internasjonale organisasjoner Norge er medlem av, kan foretas i henhold til regelverket til den enkelte organisasjon.

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas en gang i året dersom avtaler om samfinansiering med andre givere innenfor utviklingssamarbeidet tilsier det.

Eventuelle utbetalinger av regjeringens gave til TV-aksjoner kan i sin helhet utbetales som et engangsbeløp.

Utbetalinger av tilskudd til Climate Investment Fund (CIF) kan foretas i samsvar med fondets prosedyrer for fondsoppbygging.

Utbetalinger av tilskudd til følgende fond forvaltet av Den europeiske bank for gjenoppbygging og utvikling (EBRD) kan foretas i henhold til regelverket til det enkelte fond: Early Transition Countries Fund, Eastern Europe Energy Efficiency and Environment Partnership Fund, Eastern Europe Energy Efficiency and Environment Partnership Regional Fund, EBRD Southern and Eastern Mediterranean Multi-Donor Account.

Utbetalinger av tilskudd til Ukraine Trust Fund for Military Career Transition forvaltet av NATO kan foretas i henhold til fondets regelverk.

Utbetalinger av bidrag til Northern Dimension Environment Partnership Support Fund (NDEP), Chernobyl Shelter Fund (CSF) og Nuclear Safety Account (NSA) kan foretas i samsvar med fondets prosedyrer for fondsoppbygging.

Utbetalinger av bidrag til Global Community Engagement and Recilience Fund kan foretas i henhold til fondets regelverk.

Utbetalinger av tilskudd til akutt nødhjelpsarbeid kan i enkelte tilfeller foretas for opptil ett år frem i tid når dette er påkrevd for å sikre raske og nødvendige investeringer.

Utbetalinger av tilskudd til fond forvaltet av Verdensbanken kan foretas i henhold til regelverket for det enkelte fond.

XIII

Bruk av gjeldsbrev og raskere trekk på gjeldsbrev

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2017 kan fravike bevilgningsreglementet § 3 annet ledd ved utstedelse av gjeldsbrev i forbindelse med kapitalpåfyllinger under Det internasjonale utviklingsfondet, Det asiatiske utviklingsfondet, Det afrikanske utviklingsfondet og Den globale miljøfasiliteten.

XIV

Deltakelse i kapitaløkninger i internasjonale banker og fond

Stortinget samtykker i at:

Norge deltar i den sjette generelle kapitaløkningen i Den afrikanske utviklingsbanken med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen SDR 30 340 000. Innbetalingen foretas i løpet av årene 2011–2018, og belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar, i forbindelse med formalisering av Sør-Sudans medlemskap i Den afrikanske utviklingsbanken (AfDB), i en selektiv kapitaløkning i banken, med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen UA 570 000. Innbetalingen foretas i løpet av årene 2016–2023, og belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond. Kapitaløkningen innebærer også en økning i den norske statsgarantien i AfDB med UA 8 930 000.

Norge deltar i kapitalpåfyllingen til Den interamerikanske utviklingsbankens (IDB) organisasjon for privat sektor, Inter-American Investment Corporation (IIC), med en andel på USD 10,1 mill. innbetalt i syv årlige avdrag for perioden 2016–2022. Innbetalingene belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den 18. kapitalpåfyllingen av Det internasjonale utviklingsfondet (IDA-18) med et bidrag på til sammen 2 748 mill. kroner for perioden 2017–2019, innbetalt i tre like årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 70 Verdensbanken.

Norge deltar i den 14. kapitalpåfyllingen i Det afrikanske utviklingsfondet (AfDF-14) med et bidrag på til sammen 1 617 mill. kroner for perioden 2017–2019, innbetalt i tre like årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i den 12. kapitalpåfyllingen i Det asiatiske utviklingsfondet (AsDF-12) med et bidrag på til sammen 229,44 mill. kroner for perioden 2017–2020, innbetalt i tre like årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i kapitalpåfyllingen i Den globale miljøfasiliteten (GEF) med en innbetalt andel på inntil 432 mill. kroner over perioden 2014–2018. Innbetalingene belastes kap. 166 Klima, miljø og fornybar energi, post 72 Klima og miljø.

Norge deltar i kapitalpåfyllingen i Det grønne klimafondet (GCF) med en innbetalt andel på inntil 1,6 mrd. kroner over perioden 2015–2018. Innbetalingene belastes kap. 166 Klima, miljø og fornybar energi, post 72 Klima og miljø.

Norge deltar i den tiende kapitalpåfyllingen av det internasjonale landbruksutviklingsfondet (IFAD10) med en andel på 315 mill. kroner for perioden 2016–2018, innbetalt i tre årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond. 

Norge deltar i de første kapitalinnskuddene i Den asiatiske investeringsbank for infrastruktur (AIIB) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen USD 110 mill., innbetalt i fem like årlige bidrag og gir garantier tilsvarende USD 440 mill. for perioden 2016–2020. Innbetalingen belastes kap. 116 Deltaking i internasjonale organisasjoner, post 90 Innskudd i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB).

XV

Det internasjonale gjeldssletteinitiativet (MDRI)

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2017 kan utstede en bindende forpliktelse til Det internasjonale utviklingsfondet (IDA) og Det afrikanske utviklingsfondet (AfDF) for Norges bidrag til Det internasjonale gjeldssletteinitiativet (MDRI) i perioden 1. juli 2025 til 30. juni 2028 for Det internasjonale utviklingsfondet og i perioden 1. januar 2027 til 31. desember 2029 for Det afrikanske utviklingsfondet.

Kunnskapsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2017 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

Kap. 200 post 01

Kap. 3200 post 02

Kap. 220 post 01

Kap. 3220 post 02

Kap. 222 post 01

Kap. 3222 post 02

Kap. 224 post 01

Kap. 3224 post 01

Kap. 229 post 01

Kap. 3229 postene 02 og 61

Kap. 230 post 01

Kap. 3230 post 02

Kap. 256 post 01

Kap. 3256 post 02

Kap. 280 post 01

Kap. 3280 post 02

Kap. 281 post 01

Kap. 3281 post 02

Kap. 2410 post 01

Kap. 5310 post 03

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen og påvirker derfor også kap. 1633 post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter skal tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningene til oppdragsvirksomhet på postene 21 mot tilsvarende merinntekter.

bruke inntekter fra salg av eiendommer ved universitetene til kjøp, vedlikehold og bygging av andre lokaler til undervisnings- og forskningsformål ved den samme virksomheten.

gi Norges forskningsråd fullmakt til å kjøpe og avhende eiendommer. Salgsinntekter blir ført til eiendomsfondet til Forskingsrådet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2017 kan:

gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

220

Utdanningsdirektoratet

70

Tilskudd til læremidler mv.

30 mill. kroner

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

20 mill. kroner

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

249,2 mill. kroner

231

Barnehager

21

Spesielle driftsutgifter

50 mill. kroner

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

412,7 mill. kroner

gi tilsagn om å utbetale 20 pst. av tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen over kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen post 68 Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen påfølgende budsjettår, når endelig regnskap foreligger.

gi tilsagn om å utbetale utdanningsstøtte for første halvår 2018 (andre halvdelen av undervisningsåret 2017–18) etter de satsene som blir fastsatt andre halvår 2017 (første halvdelen av undervisningsåret 2017–18), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning postene 70 Utdanningsstipend, 71 Andre stipend, 72 Rentestøtte og 90 Økt lån og rentegjeld, samt kap. 5617 Renter fra Statens lånekasse for utdanning, post 80 Renter.

gi tilsagn om å omgjøre lån til stipend første halvår 2018 (andre halvdelen av undervisningsåret 2017–18) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2017 (første halvdelen av undervisningsåret 2017–18), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, post 50 Avsetning til utdanningsstipend.

Andre fullmakter

IV

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at:

privatister som melder seg opp til eksamen, og kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringsloven § 3-5, skal betale et gebyr per prøve. Gebyret skal betales til fylkeskommunen. Privatister som melder seg opp til eksamen, skal betale 1 057 kroner dersom privatisten ikke har prøvd seg i faget tidligere som privatist eller elev, og 2 115 kroner ved forbedringsprøver. Kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringsloven § 3-5, skal betale 902 kroner per prøve dersom kandidaten ikke har gått opp tidligere, og 1 806 kroner ved senere forsøk.

Kunnskapsdepartementet i 2017 kan gi universiteter og høyskoler fullmakt til å

opprette nye selskap og delta i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke overskudd av oppdragsvirksomhet til kapitalinnskudd ved oppretting av nye selskap eller ved deltagelse i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke utbytte fra selskap som virksomheten har kjøpt aksjer i eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

bruke inntekt fra salg av aksjer i selskap som virksomheten har ervervet med overskudd fra oppdragsvirksomhet eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

de statlige fondene Tøyenfondet og Observatoriefondet avvikles. Kapitalen blir overført til konsernkontoen til Universitetet i Oslo og regnskapsført i universitetets virksomhetsregnskap.

maksimalgrensen for foreldrebetaling for et heldags ordinært barnehagetilbud blir fastsatt til 2 730 kroner per måned og 30 030 kroner per år fra 1. januar 2017, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 1.

det fra 1. august 2017 blir gitt fritak i foreldrebetalingen i barnehage for 20 timer per uke til alle tre-, fire- og femåringer i husholdninger med skattepliktig kapital- og personinntekt på under 428 000 kroner per år, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 3.

Kunnskapsdepartementet i 2017 kan ta på seg forpliktelser innenfor en ramme på 20 mill. kroner til forberedelse og gjennomføring av den internasjonale matematikkolympiaden i Oslo i 2020. Det er en forutsetning at Norge blir tildelt arrangementet.

Kulturdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2017 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 300 post 1

kap. 3300 post 1

kap. 320 post 1

kap. 3320 postene 1 og 3

kap. 320 post 21

kap. 3320 post 2

kap. 322 post 1

kap. 3322 post 1

kap. 323 post 1

kap. 3323 post 1

kap. 323 post 21

kap. 3323 post 2

kap. 325 post 1

kap. 3325 postene 1 og 3

kap. 326 post 1

kap. 3326 post 1

kap. 326 post 21

kap. 3326 post 2

kap. 329 post 1

kap. 3329 post 1

kap. 329 post 21

kap. 3329 post 2

kap. 334 post 1

kap. 3334 post 1

kap. 334 post 21

kap. 3334 post 2

kap. 339 post 1

kap. 3339 postene 2 og 4

kap. 339 post 1

kap. 5568 post 71

kap. 339 post 21

kap. 3339 post 7

kap. 342 post 1

kap. 3342 postene 1 og 2

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 1 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2017 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

322

Bygg og offentlige rom

50

Kunst i offentlige rom

20,9 mill. kroner

70

Nasjonale kulturbygg

607,8 mill. kroner

IV

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2017 kan inngå avtaler om forsikringsansvar i forbindelse med større utenlandske utstillinger i Norge innenfor en samlet ramme for nytt og gammelt ansvar som til enhver tid ikke må overstige 4 000 mill. kroner.

Andre fullmakter

V

Fastsetting av fordelingsnøkler for visse tilskudd

Stortinget fastsetter følgende fordelingsnøkler for 2017:

Det ordinære offentlige driftstilskuddet til region-/landsdelsinstitusjoner fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 323 Musikk og scenekunst, post 71 Region-/landsdelsinstitusjoner.

Det offentlige driftstilskuddet til region- og distriktsoperatiltak fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 323 Musikk- og scenekunst, post 73 Region- og distriktsopera.

VI

Fastsetting av gebyrer og avgifter m.m.

Stortinget samtykker i at for 2017 skal:

gebyret for merking og registrering av hver kopi av et videogram for utleie eller salg være 0,60 kroner. Kulturdepartementet kan sette ned eller frita for gebyr i visse tilfeller.

avgiften pr. videogram for omsetning i næring være 3,50 kroner

kringkastingsavgiften for fjernsynsmottakere være 2 577 kroner ekskl. merverdiavgift. Tilleggsavgiften ved forsinket betaling av kringkastingsavgiften og når melding ikke blir gitt etter reglene i lov av 4. desember 1992 nr. 127 om kringkasting § 8-1 andre ledd skal være 15 pst. av kringkastingsavgiften.

VII

Salg av aksjer

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2017 kan selge statens aksjer i Filmparken AS.

VIII

Opphevelse av tidligere vedtak

Stortingsvedtak 13. desember 1956 om Den norske kirkes landsfond oppheves. Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet overfører midlene i fondet til rettssubjektet Den norske kirke.

IX

Opprettelse av post uten bevilgning

Stortinget samtykker i at post 01 Driftsutgifter under kap. 340 Den norske kirke opprettes i statsregnskapet for 2017 uten bevilgning, og at posten kan nyttes til å utgiftsføre lønn for embetsmenn som motsetter seg overføring til det nye rettssubjektet Den norske kirke, mot tilsvarende innsparing under kap. 340, post 70.

Justis- og beredskapsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2017 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

Kap. 61 post 01

Kap. 3061 post 03

Kap. 400 post 01

Kap. 3400 post 01

Kap. 400 post 21

Kap. 3400 post 03

Kap. 410 post 01

Kap. 3410 postene 02 og 03

Kap. 410 post 22

Kap. 3410 post 04

Kap. 411 post 01

Kap. 3411 post 03

Kap. 430 post 01

Kap. 3430 postene 03 og 04

Kap. 430 post 21

Kap. 3430 post 02

Kap. 432 post 01

Kap. 3432 post 03

Kap. 440 post 01

Kap. 3440 postene 02, 03, 04 og 05

Kap. 442 post 01

Kap. 3442 postene 02 og 03

Kap. 444 post 01

Kap. 3444 post 02

Kap. 451 post 01

Kap. 3451 postene 03 og 06

Kap. 454 post 01

Kap. 3454 post 01

Kap. 455 post 01

Kap. 3455 post 01

Kap. 456 post 01

Kap. 3456 post 02

Kap. 456 post 22

Kap. 3456 post 03

Kap. 456 post 45

Kap. 3456 post 04

Kap. 473 post 01

Kap. 3473 post 01

Kap. 474 post 01

Kap. 3474 post 02

Kap. 490 post 01

Kap. 3490 post 05

Kap. 491 post 01

Kap. 3491 post 01

Kap. 495 post 01

Kap. 3495 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 01 Driftsutgifter med inntil 75 pst. av inntekter ved salg av sivilforsvarsanlegg og fast eiendom. Inntekter inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2017 kan bestille varer utover den gitte bevilgning, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

440

Politidirektoratet politi- og lensmannsetaten

01

Driftsutgifter

100 mill. kroner

454

Redningshelikoptertjenesten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

177 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2017 kan gi tilsagn om støtte utover gitte bevilgninger på kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 72 Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger, overslagsbevilgning, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 50 mill. kroner.

Andre fullmakter

V

Videreføring av bobehandling

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2017 kan bestemme at det under ordningen med utgifter til fortsatt bobehandling pådras forpliktelser utover gitt bevilgning under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 10 mill. kroner, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 33 mill. kroner.

VI

Nettobudsjetteringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2017 kan:

trekke politiets direkte utgifter til oppbevaring, tilsyn og salg av beslag fra salgsinntekten, før det overskytende inntektsføres under kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.

trekke salgsomkostninger ved salg av faste eiendommer fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 473 Statens sivilrettsforvaltning, post 01 Driftsutgifter, inntektene ved avholdelse av kurs og konferanser i regi av Konkursrådet, samt inntekter fra rådets øvrige virksomhet.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, tilbakebetalte inntekter under ordningen med utgifter til bobehandling.

VII

Stortingets rettferdsvederlagsordning

Stortingets utvalg for rettsferdsvederlag får fullmakt til å tilstå rettferdsvederlag av statskassen med inntil 250 000 kroner for hver enkelt søknad, men slik at grensen er 500 000 kroner for HIV-ofre og 300 000 kroner for tidligere barn i barnehjem, offentlige fosterhjem og spesialskoler. Søknader der utvalget anbefaler å innvilge erstatning som er høyere enn nevnte beløp, fremmes for Stortinget til avgjørelse. Det samme gjelder søknader som etter utvalgets vurdering reiser spørsmål av særlig prinsipiell art.

VIII

Avhending av sivilforsvarsanlegg

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2017 kan overdra sivilforsvarsanlegg til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

IX

Innkvartering av utlendinger som søker beskyttelse

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2017 kan inngå avtaler med varighet utover 2017 om midlertidig drift av innkvartering for utlendinger som søker beskyttelse i Norge. Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet kan øke innkvarteringskapasiteten selv om det medfører et bevilgningsmessig merbehov over kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak, post 60 Tilskudd til vertskommuner for asylmottak eller post 70 Stønader til beboere i asylmottak, dersom det er nødvendig for å gi innkvartering av utlendinger som søker beskyttelse. Stortinget samtykker videre i at Justis- og beredskapsdepartementet kan iverksette beredskapstiltak med varighet utover 2017 for eventuelt sterkt økte ankomster av asylsøkere selv om det medfører et bevilgningsmessig merbehov over kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak, post 60 Tilskudd til vertskommuner for asylmottak og kap. 2445 Statsbygg, post 31 Igangsetting av ordinære byggeprosjekter og post 49 Kjøp av eiendommer og selv om det ikke foreligger fastsatt kostnadsramme. Summen av overskridelser på postene kan ikke overstige 3 mrd. kroner i 2017.

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2017 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 500 post 01

kap. 3500 post 01

kap. 510 post 01

kap. 3510 postene 02 og 03

kap. 525 post 21

kap. 3525 post 01

kap. 533 post 01

kap. 3533 post 02

kap. 540 post 01

kap. 3540 postene 03 og 04

kap. 540 post 21

kap. 3540 post 03

kap. 540 post 22

kap. 3540 post 05

kap. 540 post 23

kap. 3540 post 06

kap. 554 post 01

kap. 3554 post 01

kap. 563 post 01

kap. 3563 post 03

kap. 563 post 21

kap. 3563 post 02

kap. 585 post 01

kap. 3585 post 01

kap. 587 post 01

kap. 3587 post 04

kap. 595 post 01

kap. 3595 postene 02 og 03

kap. 595 post 21

kap. 3595 postene 02 og 03

kap. 595 post 45

kap. 3595 post 04

kap. 2412 post 01

kap. 5312 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift. Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Forskudd på rammetilskudd

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i statsbudsjettet for 2017 kan utgiftsføre uten bevilgning:

inntil 350 mill. kroner på kap. 571 Rammetilskudd til kommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2018 til kommuner.

inntil 150 mill. kroner på kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2018 til fylkeskommuner.

IV

Utsatt inntektsføring

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2017 kan gi Statens kartverk fullmakt til å plassere innbetalinger fra samfinansierte prosjekter på mellomværende med statskassen. Inntektene vil bli rapportert til statsregnskapet på det tidspunkt utgiftene i de samfinansierte prosjektene kommer til utbetaling og rapporteres til statsregnskapet.

V

Samfinansiering

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2017 kan gi Statens kartverk fullmakt til å sette i gang samfinansierte prosjekter før finansieringen i sin helhet er innbetalt til Statens kartverk, forutsatt at det er inngått en bindende avtale med betryggende sikkerhet om innbetaling mellom partene. Fullmakten begrenses oppad til 90 mill. kroner og gjelder utgifter ført på kap. 595, post 21 mot inntekter ført på kap. 3595, post 03.

VI

Avvikling av Kartverket som forvaltningsbedrift

Stortinget samtykker i at Kartverkets anleggsmidler som i dag er aktivert i statsregnskapets kontogruppe 68 Fast kapital i forvaltningsbedrifter, kan reguleres mot konto for forskyvning i balansen.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VII

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2017 kan foreta bestillinger av kartgrunnlag utover gitt bevilgning under kap. 595 Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur, post 21 Spesielle driftsutgifter, men slik at rammen for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 250 mill. kroner.

VIII

Fullmakt til nettobudsjettering

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2017 kan nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 525 Fylkesmannsembetene, post 21 Spesielle driftsutgifter, refusjoner av utgifter til fellestjenester der Fylkesmannen samordner utgiftene.

IX

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2017 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

540

Direktorat for forvaltning og IKT

25

Medfinansieringsordning for lønnsomme IKT-prosjekter

96 mill. kroner

581

Bolig- og bomiljøtiltak

76

Tilskudd til utleieboliger

696 mill. kroner

77

Kompetansetilskudd til bærekraftig bolig- og byggkvalitet

11 mill. kroner

78

Boligsosialt kompetansetilskudd

28 mill. kroner

Andre fullmakter

X

Husbankens låneramme

Stortinget samtykker i at Husbanken i 2017 kan gi tilsagn om lån for 18 mrd. kroner. Lånene vil bli utbetalt i 2017 og senere år.

XI

Opprettelse av poster uten bevilgning

Stortinget samtykker i at ny post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med stikkordet «kan overføres», under kap. 595 Statens kartverk, arbeid med tinglysning og nasjonal geografisk infrastruktur, samt ny post 04 Salg av anleggsmidler under kap. 3595 Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur, opprettes i statsregnskapet for 2017 uten bevilgning.

Bygge- og eiendomsfullmakter

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

XII

Fullmakter til overskridelse

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2017 kan:

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med inntil 250 mill. kroner, mot dekning i reguleringsfondet.

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30–49, med beløp som tilsvarer netto gevinst fra salg av eiendommer.

XIII

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2017 kan omdisponere:

under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, mellom postene 31 og 33 og mellom postene 30 og 34.

under kap. 531 Eiendommer til kongelige formål, fra post 01 til 45.

under kap. 533 Eiendommer utenfor husleieordningen, fra post 01 til 45.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 30, 31, 33, 45 og 49.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 32 og 34, samt post 49 i de tilfeller det er aktuelt å kjøpe en eiendom som ledd i gjennomføringen av et byggeprosjekt under kurantordningen.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

XIV

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2017 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre byggeprosjekter og andre investeringsprosjekter som er omtalt under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, kap. 531 Eiendommer til kongelige formål, kap. 532 Utvikling av Fornebuområdet, kap. 533 Eiendommer utenfor husleieordningen og kap. 2445 Statsbygg, innenfor de kostnadsrammene som er omtalt i Prop. 1 S (2016–2017) eller i tidligere proposisjoner til Stortinget.

XV

Fullmakter som gjelder kurantprosjektordningen

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2017 kan:

sette i gang byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av kurantprosjekter, uten at disse er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, når leietakeren har de husleiemidlene det er behov for innenfor gjeldende budsjettrammer.

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret, innenfor en samlet ramme på 1 500 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser, ved gjennomføring av kurante byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av kurantprosjekter og post 34 Videreføring av kurantprosjekter.

Andre fullmakter

XVI

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2017 kan:

godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som forvaltes av Statsbygg eller av statlige virksomheter som ikke har egen salgsfullmakt, for inntil 750 mill. kroner.

godkjenne kjøp av eiendom finansiert ved salgsinntekter, innsparte midler eller midler fra reguleringsfondet for inntil 300 mill. kroner totalt, utover bevilgningen på kap. 2445 Statsbygg, post 49.

korrigere Statsbyggs balanse i de tilfellene hvor prosjekterings- og investeringsmidler ført på kap. 2445 Statsbygg blir overført til andre budsjettkapitler eller prosjektene ikke blir realisert.

Arbeids- og sosialdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2017 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 600 post 01

kap. 3600 post 02

kap. 601 post 21

kap. 3601 post 02

kap. 605 post 01

kap. 3605 postene 01, 04, 05

kap. 605 post 21

kap. 3605 post 02

kap. 621 post 21

kap. 3621 post 02

kap. 640 post 01

kap. 3640 postene 01, 06 og 07

kap. 640 post 21

kap. 3640 post 08

kap. 642 post 01

kap. 3642 postene 06 og 07

kap. 642 post 21

kap. 3642 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2017 kan:

omdisponere inntil 100 mill. kroner fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

omdisponere inntil 11 mill. kroner fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 77 Varig tilrettelagt arbeid i forbindelse med forsøket med VTA i kommunal regi.

omdisponere inntil 10 prosent av bevilgningen på kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 77 Varig tilrettelagt arbeid til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

omdisponere et maksimalt beløp fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634, post 79 Funksjonsassistanse i arbeidslivet på inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634, post 79.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2017 kan overskride bevilgningen under kap. 2470 Statens pensjonskasse, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med inntil 20 mill. kroner mot dekning i reguleringsfondet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2017 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

77

Tiltak for arbeidssøkere

Varig tilrettelagt arbeid

2 916,4 mill. kroner

701,6 mill. kroner

Andre fullmakter

VI

Fullmakt til å ettergi rente- og avdragsfrie lån

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2017 kan ettergi rente- og avdragsfrie lån til arbeidsmarkedstiltak for personer med nedsatt arbeidsevne der dette blir vurdert som nødvendig for å sikre den videre driften.

VII

Fullmakt til nettobudsjettering

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2017 kan nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, postene 01, 21 og 45, refusjoner av kommunenes andel av utgifter til opprettelse og drift av NAV-kontorer.

Folketrygden

Andre fullmakter

II

Stortinget samtykker i at med virkning fra 1. januar 2017 skal følgende ytelser i folketrygden gis etter disse satsene¹:

kroner

1a.

Grunnstønad for ekstrautgifter ved uførhet etter lovens § 6-3 (laveste sats)

8 040

1b.

Ved ekstrautgifter utover laveste sats, kan grunnstønaden forhøyes til

12 276

1c.

eller til

16 104

1d.

eller til

23 724

1e.

eller til

32 148

1f.

eller til

40 152

2a-1.

Hjelpestønad til uføre som må ha hjelp i huset²³

13 404

2a-2.

Hjelpestønad etter lovens § 6-4 til uføre som må ha tilsyn og pleie⁴

14 412

2b.

Forhøyet hjelpestønad etter lovens § 6-5 til uføre under 18 år som må ha særskilt tilsyn og pleie⁴

28 824

2c.

eller til

57 648

2d.

eller til

86 472

3.

Behovsprøvet gravferdsstønad opptil

22 723

4.

Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-9 første ledd bokstav a)⁵

for første barn

46 656

for to barn

60 888

for tre og flere barn

68 988

¹ Satsene under 1, 2 og 4 er årsbeløp for ytelsene.

² Stønad til hjelp i huset gjelder tilfeller før 1. januar 1992.

³ Fra 1. januar 1997 skilles det mellom stønad til hjelp i huset og stønad til særskilt tilsyn og pleie.

⁴ Gjelder også ved uførhet som skyldes yrkesskade, jf. lovens § 12-18.

⁵ Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-9 første ledd bokstav a) gjelder fra 1.1.2016 stønad til barnetilsyn for enslige forsørgere og etterlatte som er i arbeid. Stønaden dekker 64 pst. av dokumenterte utgifter til barnetilsyn. Beløpene i tabellen er maksimale refusjonssatser. Stønaden er inntektsprøvet.

Helse- og omsorgsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2017 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 701, postene 01 og 21

kap. 3701, post 02

kap. 703, post 21

kap. 3703, post 02

kap. 710, post 01

kap. 3710, post 02

kap. 710, post 21

kap. 3710, postene 02 og 03

kap. 714, post 21

kap. 3714, post 04

kap. 720, postene 01 og 21

kap. 3720, postene 02 og 04

kap. 720, post 70

kap. 3720, post 03

kap. 721, post 01

kap. 3721, post 04

kap. 722, post 01

kap. 3722, postene 02 og 50

kap. 723, post 01

kap. 3723, post 50

kap. 750, post 01

kap. 3750, post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2017 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

710

Folkehelseinstituttet

21

Spesielle driftsutgifter

180 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2017 kan gi tilsagn utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

761

Omsorgstjeneste

63

Investeringstilskudd

8 740,1 mill. kroner

79

Andre tilskudd

1 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at:

investeringslån og driftskredittrammen til regionale helseforetak aktiveres i statens kapitalregnskap.

Helse- og omsorgsdepartementet i tilknytning til oppgjørsordningene for h-reseptlegemidler og fritt behandlingsvalg kan føre utgifter og inntekter uten bevilgning over kap. 720 Helsedirektoratet, hhv. post 71 Oppgjørsordning h-reseptlegemidler, og post 72 Oppgjørsordning fritt behandlingsvalg. Netto mellomregning med helseforetakene føres ved årets slutt i kapitalregnskapet for hver av ordningene.

Barne- og likestillingsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Barne- og likestillingsdepartementet i 2017 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

Kap. 842 post 01

Kap. 3842 post 01

Kap. 847 post 01

Kap. 3847 post 01

Kap. 855 post 01

Kap. 3855 postene 01, 02 og 60

Kap. 856 post 01

Kap. 3856 post 01

Kap. 858 post 01

Kap. 3858 post 01

Kap. 868 post 01

Kap. 3868 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og gjelder derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter er tatt med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Andre fullmakter

III

Satser for barnetrygd

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2017 i medhold av lov 8. mars 2002 nr. 4 om barnetrygd § 10 kan utbetale barnetrygd med 11 640 kroner per barn per år.

Enslige forsørgere som fyller vilkårene for rett til utvidet stønad etter barnetrygdloven og full overgangsstønad etter folketrygdloven, og som har barn i alderen 0-3 år, har rett til et småbarnstillegg på 7 920 kroner per år. Dette tillegget gjelder per enslig forsørger, uavhengig av hvor mange barn i alderen 0-3 år vedkommende faktisk forsørger.

IV

Satser for kontantstøtte

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2017 i medhold av lov 26. juni 1998 nr. 41 om kontantstøtte til småbarnsforeldre § 7 kan utbetale kontantstøtte med disse beløpene:

Avtalt oppholdstid i barnehage per uke

Kontantstøtte i prosent av full sats

Kontantstøtte per barn i alderen 13-23 måneder

Ikke bruk av barnehageplass

100

6 000

Til og med 19 timer

50

3 000

20 timer eller mer

0

0

V

Sats for engangsstønad ved fødsel og adopsjon

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2017 i medhold av lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd § 14-17 kan utbetale engangsstønad ved fødsel og adopsjon med 46 920 kroner per barn.

Nærings- og fiskeridepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2017 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 900 post 01

kap. 3900 post 01

kap. 900 post 21

kap. 3900 post 02

kap. 902 post 01

kap. 3902 postene 01 og 03 og kap. 5574 post 75

kap. 902 post 21

kap. 3902 post 04

kap. 903 post 01

kap. 3903 post 01

kap. 904 post 01

kap. 3904 post 02

kap. 904 post 22

kap. 3904 post 03

kap. 905 post 21

kap. 3905 post 03

kap. 910 post 01

kap. 3910 post 03

kap. 912 post 01

kap. 3912 post 01

kap. 917 post 01

kap. 3917 post 01

kap. 917 post 21

kap. 3917 post 22

kap. 925 post 21

kap. 3925 post 03

kap. 926 post 21

kap. 3926 post 01

kap. 927 post 21

kap. 3927 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 919, post 60 med 50 pst. av merinntekt under kap. 3917, post 13.

overskride bevilgningen under kap. 917, post 22, kap. 919, post 76, kap. 925, post 22 og kap. 927, post 22 slik at summen av overskridelser tilsvarer merinntekter under kap. 5574, post 74.

III

Utbetaling under garantiordninger (trekkfullmakter)

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2017 kan foreta utbetalinger til Garantiinstituttet for eksportkreditt uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under byggelånsgarantiordningen overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 600 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Garantiinstituttet for eksportkreditt, post 91 Utbetaling iflg. trekkfullmakt – byggelånsgarantiordning.

IV

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2017 kan:

overskride bevilgningen under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 71 Miljøtiltak Raufoss, for miljøtiltak innenfor gitt garantiramme på 124 mill. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorarer og utgifter til faglig bistand ved salg av statlige aksjeposter, samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i selskapene.

overskride bevilgningen under kap. 2429 Eksportkreditt Norge AS, post 90 Utlån, til utbetaling av lån under den statlige eksportkredittordningen, men slik at utlån i 2017 ikke overstiger 42 mrd. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 905, post 21, kap. 925, post 21, kap. 926, post 21 og kap. 927, post 21 i forbindelse med gjennomføringen av bestemte oppdragsprosjekter, mot tilsvarende kontraktsfestede innbetalinger til disse prosjektene i 2018 under henholdsvis kap. 3905, post 03, kap. 3925, post 03, kap. 3926, post 01 og kap. 3927, post 01. Ved beregning av beløp som kan overføres til 2018 under de nevnte utgiftsbevilgninger, skal alle ubrukte merinntekter og mindreinntekter regnes med, samt eventuell inndekning av foregående års overskridelse på posten.

V

Fullmakt til å utgifts- og inntektsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2017 kan:

utgifts-/inntektsføre ut-/innbetalinger knyttet til garantiansvar overfor Eksportfinans ASA uten bevilgning, under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 70 Utbetaling – garantiordning, Eksportfinans ASA, og kap. 3950 Forvaltning av statlig eierskap, post 87 Innbetaling – garantiordning, Eksportfinans ASA, innenfor gitt garantiramme på 225 mill. kroner.

utgiftsføre/inntektsføre uten bevilgning valutakurstap og valutakursgevinst i eksportkredittordningen under henholdsvis kap. 2429 Eksportkreditt Norge AS, post 89 Valutatap og kap. 5329 Eksportkreditt Norge AS, post 89 Valutagevinst.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2017 kan:

gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

2421

Innovasjon Norge

72

Forsknings- og utviklingskontrakter

300 mill. kroner

76

Miljøteknologi

300 mill. kroner

gi tilsagn om tilskudd på 44,4 mill. euro i tillegg til eksisterende bevilgning, for å delta i de frivillige programmene til Den europeiske romorganisasjonen ESA. Samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar skal likevel ikke overstige 81,24 mill. euro.

VII

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2017 kan:

inngå forpliktelser for inntil 7,5 mill. kroner til utredninger og lignende ut over bevilgning under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter.

foreta bestillinger ut over gitt bevilgning under kap. 904 Brønnøysundregistrene, post 22 Forvaltning av Altinn-løsningen, men slik at ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 50 mill. kroner.

VIII

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2017 kan gi:

Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier for inntil 40 mill. kroner for lån til realinvesteringer og driftskapital, men slik at total ramme for nytt og gammelt ansvar ikke overstiger 165 mill. kroner.

Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 145 000 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utlandet innenfor Alminnelig garantiordning og inkludert Gammel alminnelig ordning.

Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 3 150 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utviklingsland, men likevel slik at rammen ikke overstiger syv ganger det til enhver tid innestående beløp på ordningens grunnfond.

Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 5 000 mill. kroner ved byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien.

Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme på 20 000 mill. kroner ved etablering av langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri.

IX

Dekning av forsikringstilfeller

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2017 kan:

gi tilsagn til Institutt for energiteknikk og Statsbygg om dekning av forsikringsansvar for inntil 80 000 000 euro overfor tredjeperson for instituttets og Statsbyggs ansvar etter lov av 12. mai 1972 nr. 28 om atomenergivirksomhet, kapittel III.

inngå avtaler om forsikringsansvar under beredskapsordningen for statlig varekrigsforsikring innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 2 000 mill. kroner.

X

Utlånsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2017 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye landsdekkende innovasjonslån innenfor en ramme på 900 mill. kroner.

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye lån under lavrisikolåneordningen innenfor en ramme på 2 500 mill. kroner.

gi Eksportkreditt Norge AS fullmakt til å gi tilsagn om lån i tråd med selskapets og eksportkredittordningens formål uten en øvre ramme.

XI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser knyttet til miljøtiltak

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2017 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 190 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak på Løkken.

Andre fullmakter

XII

Fullmakt til å bortfeste

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2017 kan bortfeste hjemfalte gruveeiendommer til museale formål vederlagsfritt.

XIII

Fullmakt til å erverve og avhende aksjer og opsjoner

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2017 kan gi Garantiinstituttet for eksportkreditt anledning til å erverve og avhende aksjer og opsjoner med formål å få dekning for krav i misligholds- og gjenvinningssaker. Eierskapet skal være midlertidig.

XIV

Endring i statlige eierposter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2017 gjennom salg av aksjer eller gjennom andre transaksjoner kan:

redusere eierskapet i Ambita AS helt eller delvis.

redusere eierskapet i Baneservice AS helt eller delvis.

redusere eierskapet i Entra ASA helt eller delvis.

redusere eierskapet i Mesta AS helt eller delvis.

redusere eierskapet i SAS AB helt eller delvis.

redusere eierskapet i Veterinærmedisinsk Oppdragssenter AS helt eller delvis.

redusere eierskapet i Telenor ASA ned mot 34 prosent.

XV

Salgsfullmakt og nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2017 kan avhende eiendom på Raudsand i Nesset kommune i Møre og Romsdal. Utgifter knyttet til eventuell avhending kan trekkes fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 3900, post 30.

Landbruks- og matdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2017 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1115, post 01

kap. 4115, post 02

kap. 1137, post 54

kap. 5576, post 70

kap. 1142, post 01

kap. 4142, post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 1100 Landbruks- og matdepartementet, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold – ordinære forvaltningsorganer, med et beløp som tilsvarer merinntektene fra salg av eiendom. Ubenyttede merinntekter fra salg av eiendom kan regnes med ved utregning av overførbart beløp under bevilgningen.

III

Forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2017 kan overskride bevilgningen under kap. 1142 Landbruksdirektoratet, post 01 Driftsutgifter, med inntil 0,5 mill. kroner i forbindelse med forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2017 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1137

Forskning og innovasjon

70

Innovasjonsaktivitet mv.

6,0 mill. kroner

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade, erstatninger

40,5 mill. kroner

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i skogbruket

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket

75,0 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Salg av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2017 kan selge innkjøpt og opprinnelig statseiendom for inntil 25 mill. kroner.

Samferdselsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2017 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 1313 post 01

kap. 4313 post 02

kap. 1320 postene 23, 30 og 72

kap. 4320 postene 01, 02 og 03

kap. 1352 post 01

kap. 4352 post 01

kap. 1354 post 21

kap. 4354 post 01

kap. 1360 postene 01 og 45

kap. 4360 post 02 og kap. 5577 post 74

kap. 1361 post 01

kap. 4361 post 07

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

nytte inntil 10 mill. kroner av salgsinntekter fra salg av ikke næringsaktive fiskerihavner under kap. 4360, post 02 til følgende formål under kap. 1360, post 30:

dekning av salgsomkostninger forbundet med salget

oppgradering og vedlikehold av fiskerihavner under kap. 1360, post 30.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2017 kan overskride bevilgningen under kap. 1360 Kystverket, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 70 mill. kroner pr. aksjon dersom det er nødvendig å sette i verk tiltak mot akutt forurensing uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2017 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitt bevilgning, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1352

Jernbanedirektoratet

74

Tilskudd til eksterne

1 340 mill. kroner

1360

Kystverket

72

Tilskudd for overføring av gods fra veg til sjø

60 mill. kroner

V

Fullmakt til forskuttering

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2017 kan inngå avtaler om forskuttering av midler utover gitt bevilgning inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Ramme for samlede, løpende refusjonsforpliktelser

1320

Statens vegvesen

30, 31, 36 og 37

Investeringer, riksveg

3 500 mill. kroner

Forskutteringene skal refunderes uten kompensasjon for renter og prisstigning.

VI

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2017 kan:

starte opp disse investeringsprosjektene:

innenfor en kostnadsramme på:

E39 Bjørset - Skei

846 mill. kroner

rv 13 Vik - Vangsnes

668 mill. kroner

Fullmaktene gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for det enkelte prosjekt. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

pådra forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor det enkelte prosjekts kostnadsramme for prosjekter som har startet opp før 2016 og er omtalt i Prop. 1 S. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning for prosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

1320

Statens vegvesen

30, 31, 34, 36 og 37

Investeringer, riksveg

2 700 mill. kroner

1352

Jernbanedirektoratet

72

Planlegging nye prosjekter

1 250 mill. kroner

73 og 75

Investeringer, jernbane

1 000 mill. kroner

1360

Kystverket

30

Investeringer

225 mill. kroner

VII

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for drift- og vedlikeholdsarbeider

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2017 kan forplikte staten for framtidige budsjettår ut over gitt bevilgning inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1320

Statens vegvesen

23 og 34

Drift og vedlikehold

6 600 mill. kroner

2 700 mill. kroner

1352

Jernbanedirektoratet

71 og 75

Drift og vedlikehold

6 000 mill. kroner

2 400 mill. kroner

VIII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for riksvegferjedriften

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2017 kan forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1320 Statens vegvesen, post 72 Kjøp av riksvegferjetjenester, slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 15 900 mill. kroner, og slik at forpliktelsene som forfaller hvert år ikke overstiger 2 000 mill. kroner.

IX

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for Nye Veier AS

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2017 kan forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1321 Nye Veier AS, post 70 Tilskudd til Nye Veier AS, likevel slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 20 000 mill. kroner og årlige forpliktelser ikke overstiger 5 000 mill. kroner.

Andre fullmakter

X

Salg og bortfeste av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2017 kan selge og bortfeste fast eiendom inntil en verdi av 50 mill. kroner i hvert enkelt tilfelle.

XI

Investeringsramme for transporttiltak i fylkene

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2017 kan gi tilsagn om rentekompensasjon tilsvarende en investeringsramme på 3 000 mill. kroner over kap. 1320 Statens vegvesen, post 61 Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene.

XII

Oslopakke 3

Stortinget samtykker i at Fjellinjen AS får tillatelse til å øke takstene i Oslopakke 3 med 1 krone i tillegg til ordinær prisjustering av bompengetakstene. Samferdselsdepartementet får fullmakt til å inngå revidert avtale med Fjellinjen AS om dette.

XIII

Restverdisikring for eksisterende materiell, oppgraderinger av eksisterende materiell og investeringer i nytt materiell

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2017 for det togmateriellet som inngår i statens kjøp av persontransporttjenester med tog på kap. 1352 Jernbanedirektoratet, post 70 Kjøp av persontransport med tog, kan:

gi en restverdigaranti for bokførte verdier på inntil 6 100 mill. kroner

gi ytterligere restverdigaranti til oppgraderinger og nyinvesteringer innenfor en ramme på inntil 2 025 mill. kroner. Det legges til grunn 75 pst. restverdigaranti.

XIV

Opprettelse av post uten bevilgning

Stortinget samtykker i at kap. 1352 Jernbanedirektoratet, post 74 Tilskudd til eksterne, opprettes i statsregnskapet for 2017 uten bevilgning.

XV

Fullmakt til å aktivere driftskreditt til Bane NOR SF i statens kapitalregnskap

Stortinget samtykker i at driftskredittrammen til Bane NOR SF aktiveres i statens kapitalregnskap.

XVI

Overføringer til og fra reguleringsfondet

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2017 kan overføre inntil 10 mill. kroner til eller fra Nasjonal kommunikasjonsmyndighets reguleringsfond.

XVII

Fastsettelse av bompengetakster

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet kan endre takster og rabatter i bompengeprosjekter sammenlignet med det som lå til grunn i proposisjonene som er behandlet i Stortinget. Endringen skal være i samsvar med prinsippene for den nye tilskuddsordningen på kap. 1330, post 75, og de nye rutinene for håndtering av usikkerhet i bompengeproposisjoner.

Klima- og miljødepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2017 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1400 post 01

kap. 4400 post 02

Kap. 1420 post 01

Kap. 4420 post 01

kap. 1420 post 23

kap. 4420 postene 04, 06, 08 og 09

kap. 1429 post 01

kap. 4429 postene 02 og 09

kap. 1471 post 01

kap. 4471 postene 01 og 03

kap. 1471 post 21

kap. 4471 post 21

kap. 1472 post 50

kap. 5578 post 70

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelser, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2017 kan:

overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 1 Driftsutgifter, til dekning av honorar, transaksjonskostnader og utgifter til faglig bistand i i forbindelse med salg av klimakvoter.

overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Kvotekjøp, generell ordning, med et beløp som svarer til inntekter fra salg av klimakvoter som er regnskapsført på kap. 4481 Salg av klimakvoter, post 01 Salgsinntekter.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Kjøp av klimakvoter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2017 kan inngå avtaler om kjøp av klimakvoter innenfor en samlet ramme på 2 100 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser under kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Kvotekjøp, generell ordning.

V

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2017 kan foreta bestillinger av materiell o.l. utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammalt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1420

Miljødirektoratet

31

Tiltak i verneområder

3,0 mill. kroner

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2017 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1420

Miljødirektoratet

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder

55,0 mill. kroner

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner

6,2 mill. kroner

33

Statlige erverv, nytt vern

10,9 mill. kroner

35

Statlige erverv, skogvern

116,4 mill. kroner

78

Friluftsformål

3,0 mill. kroner

85

Naturinformasjonssentre

2,0 mill. kroner

1429

Riksantikvaren

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner

36,0 mill. kroner

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap

30,0 mill. kroner

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner

10,0 mill. kroner

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

10,0 mill. kroner

74

Tilskudd til fartøyvern

12,0 mill. kroner

79

Tilskudd til verdensarven

10,0 mill. kroner

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak

73

Klima- og skogsatsingen

2 345,0 mill. kroner

VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2017 kan pådra forpliktelser for framtidige år til å kjøpe inn materiell og til å gi tilsagn om tilskudd ut over gitt bevilgninger under kap. 1420 Miljødirektoratet, postene 39, 69 og 79 Oppryddingstiltak, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger 2,0 mill. kroner.

Andre fullmakter

VIII

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2017 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas en gang i året for FNs klima- og skogprogram, Verdensbankens Forest Carbon Partnership Facility, Forest Investment Program, BioCarbon Fund plus og Central African Forest Initiative (CAFI).

Utbetalinger av kjernebidrag til Global Green Growth Institute kan foretas i henhold til organisasjonens regelverk.

IX

Utbetaling til Verdensbankens karbonfond

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2017 får unntak fra forutsetningene i Stortingets vedtak fra 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger gjennom at tilskudd til Verdsbankens Forest Carbon Partnership Facility Carbon Fund kan utbetales med det formål å betale for framtidige verifiserte utslippsreduksjoner.

X

Utbetaling av tilskudd til offentlig-privat samarbeid

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet får unntak fra forutsetningene i Stortingsvedtak av 8. november 1984 om at utbetaling av gitte bevilgninger kun skal skje ved behov, slik at det kan utbetales tilskudd til risikoreduksjon for investeringer i avskogingsfri og bærekraftig råvareproduksjon i tråd med kriteriene for kap. 1482 Internasjonale klima- og utviklingstiltak, post 73 Klima- og skogsatsingen.

XI

Utbetaling av renter på tilskudd

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt fra Norge under Klima- og skogsatsingen på kap. 1482, post 73 kan benyttes til tiltak som avtales mellom Klima- og miljødepartementet og den enkelte mottaker.

Finansdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2017 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 21 post 01

kap. 3021 post 02

kap. 1600 post 21

kap. 4600 post 02

kap. 1605 post 01

kap. 4605 post 01

kap. 1610 post 01

kap. 4610 postene 01, 04 og 05

kap. 1618 post 01

kap. 4618 post 02

kap. 1618 post 01

kap. 4618 post 03

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen og berører derfor også kap. 1633, post 01, for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift. Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen til oppdragsvirksomhet på kap. 1620 Statistisk sentralbyrå, post 21 Spesielle driftsutgifter, med et beløp som tilsvarer alle merinntektene på kap. 4620 Statistisk sentralbyrå, post 02 Oppdragsinntekter.

Ubrukte merinntekter og eventuelle mindreinntekter kan regnes med ved utregning av overførbart beløp på posten.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen og berører derfor også kap. 1633, post 01, for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

III

Fullmakter til overskridelse

Stortinget samtykker i at Statsministerens kontor i 2017 kan overskride bevilgningen på kap. 21 Statsrådet, post 01 Driftsutgifter, for å iverksette nødvendige sikkerhetstiltak for regjeringen.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2017 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1602

Finanstilsynet

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

10 mill. kroner

1610

Tolletaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

40 mill. kroner

1618

Skatteetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

35 mill. kroner

V

Fullmakt til å inngå avtaler om investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at:

det i 2017 kan inngås avtaler for oppgaver som blir avsluttet i 2017 og senere under kap. 41 Stortinget, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, innenfor den kostnadsrammen som er nevnt i Prop. 1 S (2016–2017).

Finansdepartementet i 2017 kan gjennomføre de investeringsprosjektene som er omtalt i Prop. 1 S (2016–2017) under kap. 1618 Skatteetaten, post 22 Større IT-prosjekter, innenfor de kostnadsrammer som der er angitt.

VI

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2017 kan gi garantier for:

grunnkapitalen til Den nordiske investeringsbank innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar som ikke må overstige 1 243 659 651 euro.

lån fra Den nordiske investeringsbank vedrørende ordningen med prosjektinvesteringslån innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt garantiansvar som ikke må overstige 387 086 761 euro.

miljølån gjennom Den nordiske investeringsbank innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt garantiansvar som ikke må overstige 57 603 389 euro.

VII

Fullmakt til fortsatt bobehandling

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet for 2017 kan bestemme at det under ordningen med oppfølging av statens krav i konkursbo pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 24 mill. kroner. Utbetalinger dekkes av bevilgningen under kap. 1618 Skatteetaten, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Andre fullmakter

VIII

Fullmakt til å korrigere uoppklarte differanser og feilposteringer i tidligere års statsregnskap

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2017 i enkeltsaker kan korrigere uoppklarte differanser i regnskapene og feilposteringer i statsregnskapet som gjelder tidligere års regnskaper, ved postering over konto for forskyvninger i balansen i statsregnskapet i det inneværende års regnskap. Fullmakten gjelder inntil 1 mill. kroner.

IX

Nettobudsjetteringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2017 kan:

trekke direkte utgifter i forbindelse med auksjonssalg fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 4610 Tolletaten, post 02 Andre inntekter.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 1610 Tolletaten, post 01 Driftsutgifter, refusjoner av fellesutgifter og liknende der Tolletaten framleier lokaler.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 1618 Skatteetaten, post 01 Driftsutgifter, refusjoner av fellesutgifter og liknende der Skatteetaten framleier lokaler.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 1618 Skatteetaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, refusjoner fra andre offentlige institusjoner for investeringer Skatteetaten gjør i samarbeid med disse.

Forsvarsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2017 kan benytte alle merinntekter til å overskride enhver utgiftsbevilgning under Forsvarsdepartementet, med følgende unntak:

Inntekter fra militære bøter kan ikke benyttes som grunnlag for overskridelse.

Inntekter ved salg av større materiell kan benyttes med inntil 75 pst. til overskridelse av bevilgningen under kapittel 1760 Forsvarsmateriell og anskaffelser av materiell, nybygg og nyanlegg, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kapittel 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift. Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2017 kan:

foreta bestillinger ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1720

Felles ledelse og kommandoapparat

01

Driftsutgifter

430 mill. kroner

1725

Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben

01

Driftsutgifter

75 mill. kroner

1731

Hæren

01

Driftsutgifter

30 mill. kroner

1732

Sjøforsvaret

01

Driftsutgifter

910 mill. kroner

1733

Luftforsvaret

01

Driftsutgifter

1 500 mill. kroner

1734

Heimevernet

01

Driftsutgifter

65 mill. kroner

1740

Forsvarets logistikkorganisasjon

01

Driftsutgifter

1 010 mill. kroner

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

01

Driftsutgifter

1 100 mill. kroner

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel

80 mill. kroner

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

17 000 mill. kroner

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel

165 mill. kroner

1761

Nye kampfly med baseløsning

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

34 335 mill. kroner

1790

Kystvakten

01

Driftsutgifter

2 080 mill. kroner

1791

Redningshelikoptertjenesten

01

Driftsutgifter

60 mill. kroner

1792

Norske styrker i utlandet

01

Driftsutgifter

25 mill. kroner

1795

Kulturelle og allmennyttige formål

01

Driftsutgifter

2 mill. kroner

gi Forsvarets forskningsinstitutt fullmakt til å ha økonomiske forpliktelser på inntil 60 mill. kroner ut over det som dekkes av egne avsetninger.

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2017 kan gi tilsagn om økonomisk støtte ut over bevilgningen, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1700

Forsvarsdepartementet

73

Forskning og utvikling

68 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2017 kan trekke salgsomkostninger ved salg av materiell og fast eiendom fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kapittel 4760 Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold, post 45 Store nyanskaffelser og kapittel 4710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg, post 47 Salg av eiendom.

VI

Personell

Stortinget samtykker i at:

Forsvarsdepartementet i 2017 kan fastsette lengden på førstegangstjenesten, repetisjonstjenesten og heimevernstjenesten slik det går frem av Prop. 1 S (2016–2017).

enheter oppsatt med frivillig heimevernspersonell kan overføres til forsvarsgrener og fellesinstitusjoner, og benyttes i operasjoner i utlandet.

VII

Investeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2017 kan:

starte opp nye investeringsprosjekter som er presentert som nye prosjekter i Prop. 1 S (2016–2017), innenfor de kostnadsrammer som der er omtalt.

endre tidligere godkjente prosjekter som anført i Prop. 1 S (2016–2017), herunder endrede kostnadsrammer.

starte opp og gjennomføre materiellinvesteringsprosjekter med en kostnadsramme under 500 mill. kroner.

starte opp og gjennomføre eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter (inkludert tilhørende innredning) med en kostnadsramme under 200 mill. kroner.

nytte bevilgningen på den enkelte investeringspost, hhv. post 44, 45, 47 og 48 fritt mellom formål, bygg- og eiendomskategorier, anskaffelser og prosjekter som presentert i Prop. 1 S (2016–2017).

gjennomføre konsept- og definisjonsfasen av planlagte materiellanskaffelser.

igangsette planlegging og prosjektering av bygge-, anleggs- og innredningsprosjekter innenfor rammen av bevilgningen på de respektive poster.

inkludere gjennomføringskostnader i investeringsprosjektene for innredning, eiendom, bygg og anlegg på post 45 og post 47.

VIII

Fullmakter vedrørende fast eiendom

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2017 kan:

avhende fast eiendom uansett verdi til markedspris når det ikke foreligger annet statlig behov for eiendommen. Eiendommene skal normalt legges ut for salg i markedet, men kan selges direkte til fylkeskommuner eller kommuner til markedspris, innenfor EØS-avtalens bestemmelser. Dersom eiendommene er aktuelle for frilufts- eller kulturformål kan de selges på samme vilkår til Statskog SF hvis ikke fylkeskommuner eller kommuner ønsker å kjøpe eiendommene. Likeledes kan eiendommer som er nødvendige for å oppfylle samfunnets målsetting om å opprettholde en selvfinansiert sivil luftfart, selges direkte til Avinor AS. Dette gjelder følgende eiendomskategorier:

rullebaner, taksebaner med tilhørende sikkerhetsområder, flyoppstillingsplasser og andre arealer og infrastruktur for flyoperasjoner

terminal innrettet mot det service- og tjenestebehov som forbrukere og myndigheter har bruk for

områder for kollektiv og privat tilbringertjeneste

kontorer og lignende

eiendommer for fremtidig utbygging

avhende fast eiendom til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

IX

Tidspunkt for belastning av utgiftsbevilgninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2017 kan belaste utgiftsbevilgninger for bestillinger gjennom NSPA (NATO Support and Procurement Agency), andre internasjonale organisasjoner eller andre lands myndigheter fra det tidspunkt materiell blir bestilt, selv om levering først skjer senere i budsjettåret eller i et etterfølgende budsjettår.

X

Andre fullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet gjennom Forsvarsbygg i 2017 kan kjøpe/innløse boliger med fellesgjeld, slik at samlet gjeld knyttet til eierskap av slike boliger ikke overstiger 85 mill. kroner.

Olje- og energidepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2017 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1810 post 23

kap. 4810 post 02

kap. 1820 post 23

kap. 4820 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2017 kan overskride bevilgningen under kap. 1815 Petoro AS, post 73 Statlig deltakelse i petroleumsvirksomhet på islandsk kontinentalsokkel med inntil 35 mill. kroner til utgifter som påløper i utvinningstillatelser som skal fordeles mellom deltakerne i utvinningstillatelsene etter deltakerandel.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Kongen i 2017 kan overskride bevilgningen under:

kap. 1800 Olje- og energidepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorar og utgifter til faglig bistand ved statlig kjøp/salg av aksjeposter, rådgivning samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i Statoil ASA.

kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten med inntil 5 mrd. kroner ved utøvelse av statens forkjøpsrett ved overdragelser av andeler i utvinningstillatelser på norsk kontinentalsokkel.

V

Fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2017 kan utgiftsføre uten bevilgning under:

kap. 1815 Petoro AS, post 79 Erstatninger, erstatning til Norges Bank som omfatter netto rentetap og andre dokumenterte kostnader grunnet avvik i varslet og faktisk innbetaling av valuta fra SDØE til Norges Bank, jf. avtale om overføring og kjøp av valuta fra SDØE til Norges Bank.

kap. 2440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, post 90 Lån til Norpipe Oil AS, med inntil 25 mill. kroner til utlån til Norpipe Oil AS.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2017 kan gi tilsagn utover bevilgning, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt udekket ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Olje- og energidepartementet

72

Tilskudd til olje- og energiformål

126 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

40 mill. kroner

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 mill. kroner

1825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi

50

Overføring til Energifondet

400 mill. kroner

VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser utover gitt bevilgning

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2017 kan pådra seg forpliktelser utover gitte bevilgninger innenfor følgende beløp:

Kap

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Olje- og energidepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 mill. kroner

1810

Oljedirektoratet

21

Spesielle driftsutgifter

10 mill. kroner

1815

Petoro AS

70

Administrasjon

35 mill. kroner

73

Statlig deltakelse i petroleumsvirksomhet på islandsk kontinentalsokkel

100 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

21

Spesielle driftsutgifter

10 mill. kroner

22

Flom- og skredforebygging

100 mill. kroner

1840

CO₂-håndtering

70

Gassnova SF

20 mill. kroner

VIII

Forpliktelser under avsetningsinstruksen og øvrige driftsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2017 kan godkjenne at staten pådras forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, knyttet til:

løpende forretningsvirksomhet i interessentskapene, samt deltakelse i annen virksomhet som har tilknytning til leting og utvinning av petroleum.

avsetning av statens petroleum etter avsetningsinstruksen gitt Statoil ASA.

IX

Utbyggingsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2017 kan godkjenne at staten pådras forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, hvor øvre grense for statens forholdsmessige andel for det enkelte prosjekt/fase utgjør inntil 5 mrd. kroner knyttet til deltakelse i:

utbyggingsprosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel.

utviklingsprosjekter under Gassled.

X

Forpliktelser før plan for utbygging og drift og for anlegg og drift er behandlet

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2017 kan godkjenne at staten pådras forpliktelser utover bevilgningene under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten knyttet til kontraktsmessige forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift er godkjent eller før tillatelse til anlegg og drift er gitt, herunder forpliktelser knyttet til en pre-interessentskapsfase.

Andre fullmakter

XI

Utbyggingsprosjekter på norsk kontinentalsokkel

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2017 kan godkjenne prosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel under følgende forutsetninger:

Prosjektet må ikke ha prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

Øvre grense for de samlede investeringer per prosjekt utgjør 20 mrd. kroner.

Hvert enkelt prosjekt må vise akseptabel samfunnsøkonomisk lønnsomhet og være rimelig robust mot endringer i prisutviklingen for olje og naturgass.

XII

Overføring av eiendomsrett mot bruksrett

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2017 kan godkjenne overføring av eiendomsrett fra en rettighetshavergruppe hvor Petoro AS som forvalter av SDØE er en av rettighetshaverne, til en annen rettighetshavergruppe. Det forutsettes at Petoro AS som forvalter av SDØE er sikret tilstrekkelig bruksrett. Denne fullmakt vil gjelde for de prosjekter hvor Olje- og energidepartementet har fått fullmakt til å godkjenne plan for utbygging/anlegg og drift, samt ved mindre endringer for prosjekter hvor plan for utbygging/anlegg og drift allerede er godkjent. Fullmakten gis under forutsetning av at overføring av eiendomsrett ikke har prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

XIII

Overdragelse av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2017 kan godkjenne overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler for Petoro AS som forvalter av SDØE der det antas at ressursene i utvinningstillatelsen på tidspunkt for overdragelsen er mindre enn 3 mill. Sm³ oljeekvivalenter.

XIV

Overdragelse og samordning av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i tråd med forutsetningene i St.prp. nr. 41 (2003–2004) i 2017 kan godkjenne at Petoro AS kan delta i:

overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler i interessentskap hvor en rettighetshaver velger å tre ut av interessentskapet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

forenklet samordning av utvinningstillatelser med SDØE-andeler.

ny/endret plan for utbygging og drift av forekomster innenfor et samordnet område med SDØE-deltakelse.

overdragelse av deltakerandeler for å oppnå fortsatt harmonisering av deltakerandeler i utvinningstillatelser som er samordnet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

XV

Overdragelse av andeler i rørledninger mv.

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2017 kan godkjenne nødvendige transaksjoner for overdragelse av andeler for Petoro AS som forvalter av SDØE for å innlemme rørledninger og transportrelaterte anlegg med SDØE-andel i Gassled eller andre interessentskap. Statens andel i Gassled eller andre interessentskap skal justeres for å gjenspeile innlemmelsen.

Vedlegg 1
Oversikt over utgifter og inntekter i statsbudsjettet for budsjetterminen 2017

i
1000 kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Drifts - utgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

Det kongelige hus

248 169

21 009

-

227 160

-

Regjering

404 600

404 600

-

-

-

Stortinget og underliggende institusjoner

2 270 700

1 526 700

514 000

230 000

-

Høyesterett

108 747

108 747

-

-

-

Utenriksdepartementet

36 911 096

8 105 666

79 378

27 410 692

1 315 360

Kunnskapsdepartementet

57 978 610

5 267 701

28 049

52 682 860

-

Kulturdepartementet

13 524 368

1 952 463

31 490

11 540 415

-

Justis- og beredskapsdepartementet

60 799 835

36 436 316

2 719 272

21 644 247

-

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

187 536 416

5 517 679

2 824 054

179 194 683

-

Arbeids- og sosialdepartementet

36 774 858

19 052 148

665 130

12 557 580

4 500 000

Helse- og omsorgsdepartementet

158 384 010

5 216 018

25 961

153 142 031

-

Barne- og likestillingsdepartementet

28 311 718

8 771 022

7 639

19 533 057

-

Nærings- og fiskeridepartementet

11 802 229

4 161 158

1 274 400

6 122 671

244 000

Landbruks- og matdepartementet

17 994 766

1 776 682

3 992

16 214 092

-

Samferdselsdepartementet

66 830 100

15 268 700

17 112 100

34 449 300

-

Klima- og miljødepartementet

9 622 252

2 773 450

596 108

6 252 694

-

Finansdepartementet

113 972 500

15 502 300

307 300

34 836 100

63 326 800

Forsvarsdepartementet

50 948 190

34 807 502

15 475 484

665 204

-

Olje- og energidepartementet

13 149 959

1 661 059

17 000

5 039 900

6 432 000

Ymse utgifter

4 950 000

4 950 000

-

-

-

Statsbankene

111 469 378

736 567

68 560

14 345 068

96 319 183

Statlig petroleumsvirksomhet

25 500 000

-

25 500 000

-

-

Statens forretningsdrift

3 421 250

-245 336

3 666 586

-

-

Folketrygden

460 309 826

-

-

460 309 826

-

Statens pensjonsfond utland

138 271 000

-

-

138 271 000

-

Sum utgifter

1 611 494 577

173 772 151

70 916 503

1 194 668 580

172 137 343

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folketrygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

1. Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføringer fra Statens pensjonsfond utland)

860 992 966

318 858 140

1 179 851 106

2. Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

979 047 408

460 309 826

1 439 357 234

Driftsutgifter

173 772 151

-

173 772 151

Nybygg anlegg mv.

70 916 503

-

70 916 503

Overføringer til andre

596 087 754

460 309 826

1 056 397 580

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

138 271 000

-

138 271 000

3. Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-118 054 442

-141 451 686

-259 506 128

4. Overføring fra Statens pensjonsfond utland

259 506 128

-

259 506 128

5. Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

141 451 686

-141 451 686

-

i
1000 kroner

Inntekter

Samlede inntekter

Drifts- inntekter

Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv.

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbake- betalinger mv.

Skatt på formue og inntekt

239 790 000

-

-

239 790 000

-

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

316 600 000

-

-

316 600 000

-

Tollinntekter

3 340 000

-

-

3 340 000

-

Merverdiavgift

270 300 000

-

-

270 300 000

-

Avgifter på alkohol

13 500 000

-

-

13 500 000

-

Avgifter på tobakk

7 300 000

-

-

7 300 000

-

Avgifter på motorvogner

28 405 000

-

-

28 405 000

-

Andre avgifter

55 874 535

-

-

55 874 535

-

Sum skatter og avgifter

935 109 535

-

-

935 109 535

-

Renter av statens forretningsdrift

89 184

-

-

89 184

-

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

2 439 834

200

2 422 134

17 500

-

Sum inntekter av statens forretningsdrift

2 529 018

200

2 422 134

106 684

-

Renter fra statsbankene

8 685 910

-

-

8 685 910

-

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

3 136 360

-

-

3 136 360

-

Utbytte ekskl. Statoil

14 100 902

-

-

14 100 902

-

Renteinntekter og utbytte (eksl. statens forretningsdrift og Statoil)

25 923 172

-

-

25 923 172

-

Inntekter under departementene

34 818 381

18 571 989

381 157

15 865 235

-

Overføring fra Norges Bank

17 700 000

-

-

17 700 000

-

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

-

-

-

-

-

Sum andre inntekter

52 518 381

18 571 989

381 157

33 565 235

-

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

95 500 000

66 400 000

25 400 000

3 700 000

-

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

59 203 000

-

-

59 203 000

-

Aksjeutbytte fra Statoil

9 068 000

-

-

9 068 000

-

Sum petroleumsinntekter

163 771 000

66 400 000

25 400 000

71 971 000

-

Tilbakebetalinger

115 367 483

-

-

-

115 367 483

Statens pensjonsfond utland

259 506 128

-

-

259 506 128

-

Sum inntekter

1 554 724 717

84 972 189

28 203 291

1 326 181 754

115 367 483

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folketrygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

Lånetransaksjoner:

6. Utlån gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

172 137 343

-

172 137 343

Utlån til statsbanker

96 319 183

-

96 319 183

Gjeldsavdrag

63 207 000

-

63 207 000

Andre utlån, aksjetegning mv.

12 611 160

-

12 611 160

7. Tilbakebetalinger mv.

115 367 483

-

115 367 483

8. Utlån mv. (netto) (6 - 7)

56 769 860

-

56 769 860

9. Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8 - 5)

-84 681 826

141 451 686

56 769 860

Vedlegg 2
Statsbudsjettet

Tabell 2.1 Hovedtallene i statsbudsjettet for perioden 2011–2017

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2016

Anslag regnskap 2016

Forslag 2017

2011

2012

2013

2014

2015

Driftsutgifter og investeringer ekskl. petroleumsvirksomhet

165 299

171 277
185 772
199 461
213 942
237 800
235 881
219 434

Driftsresultat forretningsdriften

7

26
195
-349
-593
-329
-334
-245

Renter av statsgjeld

17 207

12 819
12 186
11 117
11 249
10 698
10 293
11 619

Overføringer til andre

697 337

786 412
831 385
881 498
940 912
980 229
979 940
1 044 778

Utgifter ekskl. lån og petroleums-virksomhet

879 850

970 534
1 029 538
1 091 727
1 165 509
1 228 397
1 225 780
1 275 586

Inntekter ekskl. lån, oljeskatter og petroleumsvirksomhet

800 451

869 636
913 084
931 719
980 197
1 019 403
1 005 533
1 016 080

Oljekorrigert overskudd

-79 399

-100 898
-116 454
-160 008
-185 312
-208 994
-220 248
-259 506

Overført fra Statens pensjonsfond utland

84 158

104 550
117 340
156 164
186 063
208 994
220 248
259 506

Overskudd før lånetransaksjoner

4 759

3 652
885
-3 844
751
0
0
0

Oljeskatter

209 678

232 707
206 436
176 164
110 157
97 805
57 903
59 203

Utbytte fra Statoil

13 352

13 887
14 421
22 646
15 382
15 382
10 846
9 068

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

149 212

174 499
157 880
148 229
121 673
119 900
83 800
95 500

Utgifter til statlig petroleumsvirksomhet

-21 439

-25 610
-33 585
-35 372
-28 955
-29 000
-28 000
-25 500

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

350 803

395 483
345 151
311 667
218 256
204 087
124 549
138 271

Overskudd før overføring til Statens pensjonsfond utland

271 404

294 585
228 697
151 658
32 945
-4 907
-95 969
-121 235

Utlån og avdrag, brutto

151 683

131 630
233 208
192 855
222 159
150 962
149 726
172 137

Tilbakebetalinger

83 301

158 728
96 233
215 040
126 087
96 532
99 218
115 367

Utlån, netto

68 382

-27 098
136 974
-22 185
96 072
54 430
50 509
56 770

Overskudd før lånetransaksjoner

4 759

3 652
885
-3 844
751
0
0
0

Samlet finansieringsbehov

63 623

-30 750
136 089
-18 341
95 321
54 430
50 509
56 770

Tabell 2.2 Samlede utgifter etter departement 2011–2017

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2011

2012

2013

2014

2015

2016 ¹

2017 ²

Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett

2 018

2 221
2 305
2 438
2 614
2 974
3 032

Utenriksdepartementet

33 148

31 936
35 865
35 890
40 035
41 360
36 911

Kunnskapsdepartementet

42 624

41 057
43 816
47 844
52 109
55 813
57 979

Kulturdepartementet

8 566

8 950
9 759
12 460
12 790
13 059
13 524

Justis- og beredskapsdepartementet

26 654

27 995
31 637
34 740
35 496
41 426
60 800

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

141 867

153 204
159 424
172 049
176 469
181 486
187 536

Arbeids- og sosialdepartementet

50 027

57 322
70 704
62 493
43 353
42 895
36 775

Helse- og omsorgsdepartementet

113 369

116 112
121 545
131 313
147 936
154 978
158 384

Barne- og likestillingsdepartementet

31 470

32 665
34 626
34 825
37 252
40 963
28 312

Nærings- og fiskeridepartementet

12 693

21 136
8 472
14 722
10 160
9 907
11 802

Fiskeri- og kystdepartementet

4 521

4 789
5 083
0
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

16 104

16 621
17 206
17 459
17 496
17 462
17 995

Samferdselsdepartementet

30 843

33 661
50 980
70 655
94 063
89 764
66 830

Klima- og miljødepartementet

4 756

5 065
5 420
8 616
8 323
8 929
9 622

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

6 336

6 420
6 724
0
0
0
0

Finansdepartementet

88 344

38 241
107 331
57 873
107 121
47 507
113 973

Forsvarsdepartementet

40 871

41 490
43 571
46 675
45 339
48 892
50 948

Olje- og energidepartementet

5 554

6 162
16 528
18 614
15 790
21 048
13 150

Ymse utgifter

105

66
61
0
0
4 400
4 950

Statsbankene

90 696

105 945
121 021
124 001
118 410
113 576
111 469

Statlig petroleumsvirksomhet

21 439

25 610
33 585
35 372
28 955
29 000
25 500

Statens forretningsdrift

2 629

2 539
2 568
1 986
2 452
3 363
3 421

Folketrygden

329 173

348 567
368 100
389 928
420 461
439 556
460 310

Statens pensjonsfond utland

350 804

395 483
345 151
311 667
218 256
204 087
138 271

Utgifter i alt

1 454 607

1 523 258
1 641 483
1 631 621
1 634 880
1 612 447
1 611 495

¹ Saldert budsjett 2016

² Forslag 2017 Prop. 1 S (2016–2017).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.3 Driftsutgifter (postene 1-29) etter departement 2011–2017

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2011

2012

2013

2014

2015

2016 1

2017 2

Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett

1 645

1 703
1 772
1 854
1 839
2 002
2 061

Utenriksdepartementet

4 868

4 825
5 245
5 510
7 686
11 476
8 106

Kunnskapsdepartementet

3 343

3 314
3 400
3 799
4 160
4 790
5 268

Kulturdepartementet

1 572

1 674
1 725
3 160
3 160
3 124
1 952

Justis- og beredskapsdepartementet

24 745

25 699
27 205
29 223
31 602
36 822
36 436

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

363

341
411
4 965
4 862
4 954
5 518

Arbeids- og sosialdepartementet

21 942

22 805
23 038
23 387
23 927
24 441
19 052

Helse- og omsorgsdepartementet

4 155

4 402
4 782
5 110
5 259
4 984
5 216

Barne- og likestillingsdepartementet

6 786

6 906
7 138
7 319
7 752
9 124
8 771

Nærings- og fiskeridepartementet

1 793

1 876
1 938
4 015
3 641
3 803
4 161

Fiskeri- og kystdepartementet

3 275

3 345
3 521
0
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

1 581

1 620
1 708
1 673
1 586
1 587
1 777

Samferdselsdepartementet

14 356

15 013
15 831
19 789
21 009
21 756
15 269

Klima- og miljødepartementet

2 687

2 758
2 915
2 297
2 329
2 519
2 773

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

4 180

4 376
4 578
0
0
0
0

Finansdepartementet

8 544

8 659
9 571
9 027
14 158
14 282
15 502

Forsvarsdepartementet

31 289

31 716
32 606
33 808
32 722
32 782
34 808

Olje- og energidepartementet

1 696

2 244
2 130
1 639
1 562
1 677
1 661

Ymse utgifter

105

66
61
0
0
4 400
4 950

Statsbankene

656

662
668
721
724
722
737

Statlig petroleumsvirksomhet

2

0
1
0
0
0
0

Statens forretningsdrift

7

26
195
-349
-593
-329
-245

Folketrygden

0

0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

0

0
0
0
0
0
0

Utgifter i alt

139 589

144 031
150 439
156 948
167 382
184 917
173 772

1 Saldert budsjett 2016

2 Forslag 2017 Prop. 1 S (2016–2017).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.4 Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49) etter departement 2011–2017

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2011

2012

2013

2014

2015

2016 1

2017 ²

Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett

50

184
183
209
354
541
514

Utenriksdepartementet

45

28
93
179
282
285
79

Kunnskapsdepartementet

56

26
23
84
21
39
28

Kulturdepartementet

25

34
32
39
32
31
31

Justis- og beredskapsdepartementet

331

287
1 587
1 377
1 710
1 502
2 719

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

2

2
1
1 122
1 696
2 237
2 824

Arbeids- og sosialdepartementet

658

281
312
689
549
417
665

Helse- og omsorgsdepartementet

33

28
20
24
27
22
26

Barne- og likestillingsdepartementet

34

26
13
48
71
56
8

Nærings- og fiskeridepartementet

9

7
9
50
776
168
1 274

Fiskeri- og kystdepartementet

558

731
858
0
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

9

20
11
9
46
5
4

Samferdselsdepartementet

11 135

12 181
18 022
22 881
24 634
27 240
17 112

Klima- og miljødepartementet

432

523
429
544
494
567
596

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

663

806
828
0
0
0
0

Finansdepartementet

315

242
226
237
185
250
307

Forsvarsdepartementet

8 602

9 181
10 345
12 220
11 982
15 443
15 475

Olje- og energidepartementet

20

7
12
12
8
8
17

Ymse utgifter

0

0
0
0
0
0
0

Statsbankene

118

166
153
106
56
51
69

Statlig petroleumsvirksomhet

21 437

25 610
33 585
35 372
28 955
29 000
25 500

Statens forretningsdrift

2 623

2 513
2 372
2 335
3 045
3 692
3 667

Folketrygden

0

0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

0

0
0
0
0
0
0

Utgifter i alt

47 153

52 883
69 114
77 536
74 922
81 554
70 917

1 Saldert budsjett 2016

2 Forslag 2017 Prop. 1 S (2016–2017).

3 Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.5 Overføringer til andre (postene 50-89) etter departement 2011–2017

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2011

2012

2013

2014

2015

2016 ¹

2017 ²

Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett

323

333
351
374
421
431
457

Utenriksdepartementet

27 478

26 295
29 616
29 279
30 957
28 299
27 411

Kunnskapsdepartementet

36 224

37 717
40 392
43 961
47 928
50 983
52 683

Kulturdepartementet

6 969

7 242
8 003
9 262
9 599
9 905
11 540

Justis- og beredskapsdepartementet

1 578

2 009
2 844
4 139
2 184
3 103
21 644

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

141 501

152 862
159 005
165 962
169 911
174 295
179 195

Arbeids- og sosialdepartementet

11 084

11 088
10 996
11 171
11 033
11 837
12 558

Helse- og omsorgsdepartementet

109 173

111 677
116 741
126 178
142 651
149 971
153 142

Barne- og likestillingsdepartementet

24 650

25 733
27 475
27 458
29 429
31 783
19 533

Nærings- og fiskeridepartementet

4 197

4 343
4 463
5 657
5 538
5 937
6 123

Fiskeri- og kystdepartementet

688

713
703
0
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

14 514

14 981
15 488
15 777
15 865
15 871
16 214

Samferdselsdepartementet

5 352

6 467
7 096
7 985
8 420
10 768
34 449

Klima- og miljødepartementet

1 637

1 785
2 076
5 776
5 500
5 844
6 253

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

1 493

1 237
1 318
0
0
0
0

Finansdepartementet

33 335

29 303
30 990
31 403
32 859
32 975
34 836

Forsvarsdepartementet

626

593
621
648
634
667
665

Olje- og energidepartementet

3 837

3 909
4 387
4 463
4 971
5 113
5 040

Ymse utgifter

0

0
0
0
0
0
0

Statsbankene

11 546

12 376
12 905
13 194
13 801
13 591
14 345

Statlig petroleumsvirksomhet

0

0
0
0
0
0
0

Statens forretningsdrift

0

0
0
0
0
0
0

Folketrygden

329 173

348 567
368 100
389 928
420 461
439 556
460 310

Statens pensjonsfond utland

350 804

395 483
345 151
311 667
218 256
204 087
138 271

Utgifter i alt

1 116 182

1 194 714
1 188 722
1 204 282
1 170 417
1 195 014
1 194 669

1 Saldert budsjett 2016

2 Forslag 2017 Prop. 1 S (2016–2017).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat

Tabell 2.6 Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90-99) etter departement 2011–2017

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2011

2012

2013

2014

2015

2016 1

2017 2

Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett

0

0
0
0
0
0
0

Utenriksdepartementet

757

788
911
923
1 110
1 300
1 315

Kunnskapsdepartementet

3 000

0
0
0
0
0
0

Kulturdepartementet

0

0
0
0
0
0
0

Justis- og beredskapsdepartementet

0

0
0
0
0
0
0

Kommunal- og moderniserings- departementet

1

0
6
0
0
0
0

Arbeids- og sosialdepartementet

16 343

23 148
36 358
27 246
7 844
6 200
4 500

Helse- og omsorgsdepartementet

8

5
2
1
0
0
0

Barne- og likestillingsdepartementet

0

0
0
0
0
0
0

Nærings- og fiskeridepartementet

6 693

14 909
2 062
5 000
205
0
244

Fiskeri- og kystdepartementet

0

0
0
0
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

0

0
0
0
0
0
0

Samferdselsdepartementet

0

0
10 030
20 000
40 000
30 000
0

Klima- og miljødepartementet

0

0
0
0
0
0
0

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

0

0
0
0
0
0
0

Finansdepartementet

46 150

38
66 544
17 206
59 919
0
63 327

Forsvarsdepartementet

353

0
0
0
0
0
0

Olje- og energidepartementet

0

2
10 000
12 500
9 250
14 250
6 432

Ymse utgifter

0

0
0
0
0
0
0

Statsbankene

78 376

92 740
107 295
109 980
103 831
99 212
96 319

Statlig petroleumsvirksomhet

0

0
0
0
0
0
0

Statens forretningsdrift

0

0
0
0
0
0
0

Folketrygden

0

0
0
0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

0

0
0
0
0
0
0

Utgifter i alt

151 683

131 630
233 208
192 855
222 159
150 962
172 137

1 Saldert budsjett 2016

2 Forslag 2017 Prop. 1 S (2016–2017).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folkeketrygden som vises separat.

Tabell 2.7 Skatter og avgifter i perioden 2011–2017

Mill. kroner

Kapittel

Regnskap

Budsjett

2011

2012

2013

2014

2015

2016 ¹

2017 ²

5501

Skatter på formue og inntekt

227 649

233 345
243 362
238 985
237 996
251 138
238 000

5502
Finansskatt
0
0
0
0
0
0
1 790

5506

Avgift av arv og gaver

1 754

1 887
2 246
1 880
295
0
0

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

207 453

230 452
203 204
171 586
105 223
92 300
53 800

5508

Avgift på utslipp av CO₂ kontinentalsokkelen

2 189

2 251
3 293
4 516
4 959
5 500
5 400

5509

Avgift på utslipp av NOx kontinentalsokkelen

36

4
-61
62
-26
5
3

5511

Tollinntekter

2 747

3 070
3 111
3 205
3 305
3 360
3 340

5521

Merverdiavgift

208 747

220 713
233 874
242 571
252 220
263 560
270 300

5526

Avgift på alkohol

11 863

12 140
12 239
12 643
12 827
13 000
13 500

5531

Avgift på tobakkvarer mv.

7 643

7 315
7 080
7 259
7 265
7 200
7 300

5536

Avgift på motorvogner mv.

Engangsavgift

20 123

21 175
20 184
18 533
17 995
17 700
16 900

Årsavgift

9 035

9 364
9 695
9 975
10 170
10 660
9 700

Vektårsavgift

331

326
328
359
352
368
360

Omregistreringsavgift

2 423

2 349
2 103
1 907
1 370
1 440
1 445

5537

Avgift på båter mv.

194

169
169
50
0
0
0

5538

Veibruksavgift på drivstoff

16 117

16 254
16 426
16 562
16 079
16 400
16 503

5541

Avgift på elektrisk kraft

7 337

7 140
7 961
7 538
8 563
9 670
10 500

5542

Avgift på mineralolje mv.

1 530

1 419
1 443
1 876
2 035
1 964
2 218

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.

4 849

4 541
4 768
5 238
5 766
6 849
6 715

5546

Avgift på sluttbehandling av avfall

89

17
49
53
3
0
0

5547

Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier

2

2
2
1
8
2
39

5548

Miljøavgift på visse klimagasser

258

277
282
355
345
451
450

5549

Avgift på utslipp av NOx

98

114
55
58
54
57
52

5550

Miljøavgift på plantevernmidler

64

70
64
71
68
50
50

5551

Avgifter knyttet til mineralvirksomhet

5

22
20
6
5
4
3

5555

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.

1 174

1 221
1 265
1 240
1 401
1 400
1 385

5556

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.

1 784

1 835
1 911
1 968
1 961
2 040
1 900

5557

Avgift på sukker mv.

183

193
201
197
206
230
205

5559

Avgift på drikkevareemballasje

1 278

1 276
1 325
1 596
1 798
1 828
1 920

5561
Flypassasjeravgift
0
0
0
0
0
1 045
1 625

5565

Dokumentavgift

6 654

7 163
7 310
7 607
8 446
8 800
8 600

5568

Sektoravgifter under Kulturdepartementet

68

66
70
75
75
113
103

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og sosialdep.

0

0
46
89
79
97
85

5572

Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdep.

177

184
192
167
199
184
224

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridep.

136

142
149
317
388
436
472

5575

Sektoravgifter under Fiskeri- og kystdep.

890

925
889
0
0
0
0

5576

Sektoravgifter under Landbruks- og matdep.

794

301
140
135
138
125
285

5577
Sektoravgifter under Samferdselsdep.
0
0
0
841
847
749
986

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødep.

101

103
112
105
104
108
116

5580

Sektoravgifter under Finansdepartementet

282

293
312
309
333
341
358

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidep.

0

2
0
160
168
154
786

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser

192

188
236
274
281
290
295

5584

Andre avgifter, etterslep utgåtte avgifter

0

0
0
0
-6
0
0

5700

Trygdeavgift

102 437

104 279
111 686
119 936
129 807
134 634
139 500

5700

Arbeidsgiveravgift

138 542

147 538
157 743
164 015
169 628
175 697
177 100

Sum skatter og avgifter inkl. folketrygden

987 227

1 040 122
1 055 482
1 044 319
1 002 733
1 029 949
994 313

1 Saldert budsjett 2016

2 Forslag 2017 Prop. 1 S (2016–2017).

Tabell 2.8 Samlede inntekter i perioden 2011–2017

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2016

Anslag regnskap 2016

Forslag 2017

2011

2012

2013

2014

2015

Skatter på formue og inntekt

229 404

235 232
245 608
240 865
238 291
251 138
237 100
239 790

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

240 979

251 816
269 430
283 951
299 435
310 331
305 800
316 600

Tollinntekter

2 747

3 070
3 111
3 205
3 305
3 360
3 360
3 340

Merverdiavgift

208 747

220 713
233 874
242 571
252 220
263 560
266 000
270 300

Avgifter på alkohol

11 863

12 140
12 239
12 643
12 827
13 000
13 200
13 500

Avgifter på tobakk

7 643

7 315
7 080
7 259
7 265
7 200
7 300
7 300

Avgifter på motorvogner

31 912

33 213
32 309
30 773
29 887
30 168
29 455
28 405

Andre avgifter

44 255

43 916
45 396
46 888
49 344
53 387
50 967
55 875

Sum skatter og avgifter

777 549

807 415
849 047
868 156
892 576
932 144
913 182
935 110

Renter av statens forretningsdrift

63

74
85
80
76
77
75
89

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

2 590

2 010
1 964
2 334
2 659
2 245
2 332
2 440

Sum inntekter av statens forretningsdrift

2 654

2 084
2 049
2 413
2 735
2 322
2 407
2 529

Renter fra statsbankene

8 079

7 795
8 370
9 014
9 280
8 717
8 585
8 686

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

10 984

8 913
6 585
5 657
4 841
4 589
4 321
3 136

Utbytte ekskl. Statoil

17 900

13 277
14 528
14 029
19 651
15 529
14 566
14 101

Sum renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Statoil)

36 963

29 985
29 484
28 699
33 772
28 835
27 471
25 923

Inntekter under departementene

34 117

30 152
32 505
32 451
40 696
41 301
35 883
34 818

Overføring fra Norges Bank

0

0
0
0
10 419
14 800
26 589
17 700

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0

0
0
0
0
0
0
0

Sum andre inntekter

34 117

30 152
32 505
32 451
51 115
56 101
62 472
52 518

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

149 212

174 499
157 880
148 229
121 673
119 900
83 800
95 500

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

209 678

232 707
206 436
176 164
110 157
97 805
57 903
59 203

Aksjeutbytte fra Statoil

13 352

13 887
14 421
22 646
15 382
15 382
10 846
9 068

Sum petroleumsinntekter

372 242

421 093
378 737
347 039
247 212
233 087
152 549
163 771

Tilbakebetalinger

83 301

158 728
96 233
215 040
126 087
96 532
99 218
115 367

Statens pensjonsfond utland

84 158

104 550
117 340
156 164
186 063
208 994
220 248
259 506

Sum inntekter

1 390 984

1 554 008
1 505 394
1 649 962
1 539 559
1 558 016
1 477 547
1 554 725

Tabell 2.9 Vedtatt budsjett 2016 (des.2015). Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer.

1000 kroner.

Statens egne driftsutgifter

Overføringer

Samlede utgifter

I alt

Driftsutgifter. (postnr. 01)

Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29)

Driftsresultat forretnings driften (postnr. 24)

Nybygg, anlegg (postnr. 30-49)

I alt

Andre statsregn- skaper (postnr. 50-59)

Kom- muner (postnr. 60-69)

Andre overføringer (postnr. 70-89)

Utlån gjeldsavdrag mv. (postnr. 90-99)

Det kongelige hus

232229

20496

20496

0

0

0

211733

211733

0

0

0

Regjering

344500

344500

322900

21600

0

0

0

0

0

0

0

Stortinget og underliggende institusjoner

2302000

1542100

1527100

15000

0

541000

218900

0

0

218900

0

Høyesterett

94997

94997

94997

0

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

41359749

11476023

4081868

7394155

0

284507

28298859

0

0

28298859

1300360

Kunnskapsdepartementet

55812701

4790181

1732386

3057795

0

39138

50983382

36046423

3292016

11644943

0

Kulturdepartementet

13059426

3123952

2950637

173315

0

30722

9904752

1539776

64745

8300231

0

Justis- og beredskapsdepartementet

41426387

36822289

28807591

8014698

0

1501539

3102559

325232

705356

2071971

0

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

181486276

4954482

3766138

1188344

0

2236941

174294853

363584

168448828

5482441

0

Arbeids- og sosialdepartementet

42895379

24441290

24181228

260062

0

417410

11836679

253814

182730

11400135

6200000

Helse- og omsorgsdepartementet

154977925

4984244

3169257

1814987

0

22303

149971378

363057

6819505

142788816

0

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

40963391

9124267

6870668

2253599

0

56233

31782891

231540

14005708

17545643

0

Nærings- og fiskeridepartementet

9906975

3802590

2719998

1082592

0

167750

5936635

2420810

285000

3230825

0

Landbruks- og matdepartementet

17462248

1587075

1553784

33291

0

4536

15870637

2013050

138846

13718741

0

Samferdselsdepartementet

89763736

21755710

2432530

19323180

0

27240400

10767526

140026

2620700

8006800

30000100

Klima- og miljødepartementet

8928799

2518659

1267490

1251169

0

566576

5843564

548307

290355

5004902

0

Finansdepartementet

47507212

14282212

13428574

853638

0

250400

32974600

20000

20350000

12604600

0

Forsvarsdepartementet

48892262

32782492

31113996

1668496

0

15442903

666867

188763

0

478104

0

Olje- og energidepartementet

21047723

1676633

935571

741062

0

7900

5113190

2669710

14000

2429480

14250000

Ymse utgifter

4400000

4400000

4400000

0

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

113575839

721875

711048

10827

0

50966

13591352

6780923

0

6810429

99211646

Statlig petroleumsvirksomhet

29000000

0

0

0

0

29000000

0

0

0

0

0

Statens forretningsdrift

3363318

-329024

0

0

-329024

3692342

0

0

0

0

0

Folketrygden

439556444

0

0

0

0

0

439556444

0

340000

439216444

0

Statens pensjonsfond utland

204087000

0

0

0

0

0

204087000

204087000

0

0

0

Sum utgifter

1612446516

184917043

136088257

49157810

-329024

81553566

1195013801

258203748

217557789

719252264

150962106

Tabell 2.10 Forslag for 2017. Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer

1000 kroner

Statens egne driftsutgifter

Overføringer

Samlede utgifter

I alt

Driftsutgifter. (postnr. 01)

Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29)

Drifts- resultat forretnings driften (postnr. 24)

Nybygg, anlegg (postnr. 30-49)

I alt

Andre statsregn-skaper (postnr. 50-59)

Kom- muner (postnr. 60-69)

Andre overføringer (postnr. 70-89)

Utlån gjelds- avdrag mv. (postnr. 90-99)

Det kongelige hus

248169

21009

21009

0

0

0

227160

227160

0

0

0

Regjering

404600

404600

382400

22200

0

0

0

0

0

0

0

Stortinget og underliggende institusjoner

2270700

1526700

1511700

15000

0

514000

230000

0

0

230000

0

Høyesterett

108747

108747

108747

0

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

36911096

8105666

4350185

3755481

0

79378

27410692

0

0

27410692

1315360

Kunnskapsdepartementet

57978610

5267701

2097031

3170670

0

28049

52682860

37860169

2988212

11834479

0

Kulturdepartementet

13524368

1952463

1814534

137929

0

31490

11540415

1546626

54075

9939714

0

Justis- og beredskapsdepartementet

60799835

36436316

32210589

4225727

0

2719272

21644247

348916

19469501

1825830

0

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

187536416

5517679

4459736

1057943

0

2824054

179194683

393678

173246581

5554424

0

Arbeids- og sosialdepartementet

36774858

19052148

18737108

315040

0

665130

12557580

279650

155760

12122170

4500000

Helse- og omsorgsdepartementet

158384010

5216018

3362205

1853813

0

25961

153142031

338844

8739580

144063607

0

Barne- og likestillingsdepartementet

28311718

8771022

6491896

2279126

0

7639

19533057

243502

1758471

17531084

0

Nærings- og fiskeridepartementet

11802229

4161158

3055808

1105350

0

1274400

6122671

2602300

23400

3496971

244000

Landbruks- og matdepartementet

17994766

1776682

1740218

36464

0

3992

16214092

2110289

142664

13961139

0

Samferdselsdepartementet

66830100

15268700

2903700

12365000

0

17112100

34449300

143200

2436800

31869300

0

Klima- og miljødepartementet

9622252

2773450

1420906

1352544

0

596108

6252694

617886

384007

5250801

0

Finansdepartementet

113972500

15502300

14550400

951900

0

307300

34836100

20000

21200000

13616100

63326800

Forsvarsdepartementet

50948190

34807502

32971374

1836128

0

15475484

665204

162479

0

502725

0

Olje- og energidepartementet

13149959

1661059

1072259

588800

0

17000

5039900

3407700

70000

1562200

6432000

Ymse utgifter

4950000

4950000

4950000

0

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

111469378

736567

725492

11075

0

68560

14345068

7117649

0

7227419

96319183

Statlig petroleumsvirksomhet

25500000

0

0

0

0

25500000

0

0

0

0

0

Statens forretningsdrift

3421250

-245336

0

0

-245336

3666586

0

0

0

0

0

Folketrygden

460309826

0

0

0

0

0

460309826

0

370000

459939826

0

Statens pensjonsfond utland

138271000

0

0

0

0

0

138271000

138271000

0

0

0

Sum utgifter

1611494577

173772151

138937297

35080190

-245336

70916503

1194668580

195691048

231039051

767938481

172137343

Vedlegg 3
Bevilgningsregnskapet

Tabell 3.1 Utgifter og inntekter i bevilgningsregnskapet pr. 1. halvår 2016

Mill. kroner

Utgifter

Overført fra forrige termin

Budsjettets stilling 2016

Samlet til disposisjon

Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Det kongelige hus

0
232
232
179
53

Regjering

13
373
385
179
206

Stortinget og underliggende institusjoner

86
2 267
2 353
1 056
1 297

Høyesterett

4
97
101
45
57

Utenriksdepartementet

361
41 872
42 232
15 454
26 778

Kunnskapsdepartementet

396
56 057
56 454
33 357
23 096

Kulturdepartementet

187
13 146
13 333
8 033
5 300

Justis- og beredskapsdepartementet¹

712
54 450
55 162
19 167
35 994

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

1 125
180 998
182 123
110 315
71 807

Arbeids- og sosialdepartementet

406
41 940
42 346
20 370
21 976

Helse- og omsorgsdepartementet

223
151 317
151 540
77 946
73 593

Barne- og likestillingsdepartementet¹

125
29 781
29 906
21 243
8 663

Nærings- og fiskeridepartementet²

412
10 852
11 263
4 428
6 835

Landbruks- og matdepartementet

347
17 495
17 842
13 509
4 333

Samferdselsdepartementet

3 411
89 972
93 383
57 439
35 944

Klima- og miljødepartementet

246
9 096
9 341
3 042
6 299

Finansdepartementet

760
47 462
48 222
29 484
18 738

Forsvarsdepartementet

759
49 443
50 202
20 932
29 270

Olje- og energidepartementet

163
20 898
21 061
18 499
2 562

Ymse utgifter

0
5 556
5 556
0
5 556

Statsbankene ²

528
114 067
114 595
56 723
57 872

Statlig petroleumsvirksomhet

0
30 000
30 000
13 929
16 071

Statens forretningsdrift

177
3 507
3 684
881
2 803

Folketrygden

129
439 658
439 787
214 401
225 386

Statens pensjonsfond utland

0
204 087
204 087
-34 347
238 434

Sum utgifter

10 570
1 614 621
1 625 191
706 267

918 925

Nedgang i diverse beholdninger

0

0

0

0

0

Totalsum

10 570
1 614 621
1 625 191
706 267

918 925

¹ Overført beløp fra 2015 avviker noe fra Meld. St. 3 (2015–2016) Statsrekneskapen 2015. 18 mill. kroner er flyttet fra BLD til JD som følge av overføring av endringer i ansvarsdelingen for integreringsområdet, jf. Prop. 59 S (2015–2016).

² 2,5 mill. kroner er flyttet fra kap. 928 under NFD til Innovasjon Norge under statsbankene.

Mill. kroner

Inntekter

Budsjettets stilling 2016

Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Skatt på formue og inntekt

251 131
143 206
107 925

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

310 331
152 537
157 794

Tollinntekter

3 360
1 557
1 803

Merverdiavgift

263 560
130 216
133 344

Avgifter på alkohol

13 000
6 612
6 388

Avgifter på tobakk

7 200
3 534
3 666

Avgifter på motorvogner

30 168
19 639
10 529

Andre avgifter

53 020
24 871
28 149

Sum skatter og avgifter

931 770

482 174

449 597

Renter av statens forretningsdrift

75
-1
76

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

2 332

619
1 714

Sum inntekter av statens forretningsdrift

2 407

618

1 789

Renter fra statsbankene

8 585
4 352
4 232

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

4 358
2 692
1 666

Aksjeutbytte ekskl. Statoil

14 566

9 122

5 444

Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Statoil)

27 509
16 166
11 343

Inntekter under departementene

37 309

15 611
21 698

Overføring fra Norges Bank

26 589

26 589

0

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0

0

0

Sum andre inntekter

63 898

42 200

21 698

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

89 500
52 303
37 197

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

97 805
36 581
61 224

Aksjeutbytte fra Statoil

15 382
6 312
9 070

Sum petroleumsinntekter

202 687
95 196
107 491

Tilbakebetalinger

99 218

50 839

48 379

Statens pensjonsfond utland

208 994

0

208 994

Sum inntekter

1 536 483

687 193

849 290

Tabell 3.2 Bevilgningsregnskapet for 1. halvår 2015 og 2016

Mill. kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Driftsutgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

2015

2016

2015

2016

2015

2016

2015

2016

2015

2016

Det kongelige hus

176
179
15
15
0
0
161
164
0
0

Regjering

170
179
170
179
0
0
0
0
0
0

Stortinget og underliggende institusjoner

947
1 056
692
717
149
229
106
110
0
0

Høyesterett

43
45
43
45
0
0
0
0
0
0

Utenriksdepartementet

16 304
15 454
1 887
1 886
124
17
13 183
12 234
1 110
1 318

Kunnskapsdepartementet

30 832
33 357
1 552
1 958
16
15
29 264
31 384
0
0

Kulturdepartementet

7 839
8 033
1 550
1 528
6
9
6 283
6 497
0
0

Justis- og beredskapsdep.

15 728
19 167
14 410
17 597
521
343
797
1 227
0
0

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

106 822
110 315
2 340
2 330
789
897
103 694
107 088
0
0

Arbeids- og sosialdepartementet

23 139
20 370
11 863
12 678
227
114
5 568
5 730
5 481
1 848

Helse- og omsorgsdepartementet

73 070
77 946
2 288
2 423
6
2
70 775
75 521
0
0

Barne- og likestillingsdepartementet

17 660
21 243
3 629
4 202
23
25
14 007
17 016
0
0

Nærings- og fiskeridepartementet

4 664
4 428
1 763
1 798
362
17
2 334
2 501
205
112

Landbruks- og matdepartementet

14 131
13 509
763
794
25
23
13 343
12 691
0
0

Samferdselsdepartementet

63 726
57 439
8 831
9 574
10 967
11 780
3 929
6 084
40 000
30 000

Klima- og miljødepartementet

2 947
3 042
964
987
72
143
1 911
1 913
0
0

Finansdepartementet

87 162
29 484
6 673
6 998
67
98
20 503
19 858
59 919
2 530

Forsvarsdepartementet

20 099
20 932
15 628
15 721
4 104
4 816
367
395
0
0

Olje- og energidepartementet

13 486
18 499
699
698
4
2
3 532
3 550
9 250
14 250

Ymse utgifter

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Statsbankene

63 391
56 723
346
353
28
30
6 492
6 615
56 525
49 726

Statlig petroleumsvirksomhet

14 780
13 929
0
0
14 780
13 929
0
0
0
0

Statens forretningsdrift

468
881
-798
-884
1 266
1 765
0
0
0
0

Folketrygden

206 568
214 401
0
0
0
0
206 568
214 401
0
0

Statens pensjonsfond utland

17 646
-34 347
0
0
0
0
17 646
-34 347
0
0

Sum utgifter

801 799
706 267
75 309
81 597

33 537

34 254

520 463
490 632

172 490

99 784

Lånetransaksjoner

Regnskap 2015

Budsjettets stilling 2016

End- ringer i pst.

Regnskap 1. halvår 2015

Regnskap 1. halvår 2016

End- ringer i pst.

1 Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra

Statens pensjonsfond utland

1 227 409

1 228 271

0,1

658 973
636 354
-3,4

2 Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld)

1 412 721

1 464 895

3,7
629 309
606 483
-3,6

Driftsutgifter

167 382
186 561
11,5

75 309

81 597

8,3

Nybygg, anlegg mv.

74 922
82 626
10,3
33 537
34 254
2,1

Overføringer til andre

952 161
991 621

4,1

502 817

524 979

4,4

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

218 256
204 087
-6,5

17 646

-34 347

-294,6

3 Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra

Statens pensjonsfond utland (1-2)

-185 312

-236 623

-

29 664

29 871

-

4 Overføring fra Statens pensjonsfond utland

186 063
208 994

-

0

0

-

5 Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

751

-27 629

-

29 664

29 871

-

Mill. kroner

Inntekter

Samlede inntekter

Salgsinntekter

Inntekter i forbindelse med nybygg/anlegg

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbakebetalinger

2015

2016

2015

2016

2015

2016

2015

2016

2015

2016

Skatt på formue og inntekt

143 259
143 206

0

0

0

0

143 259
143 206

0

0

Arbeidsgiveravgift og folketrygdavgift

148 855
152 537

0

0

0

0

148 855
152 537

0

0

Tollinntekter

1 550
1 557

0

0

0

0

1 550
1 557

0

0

Merverdiavgift

122 290
130 216

0

0

0

0

122 290
130 216

0

0

Avgifter på alkohol

6 211
6 612

0

0

0

0

6 211
6 612

0

0

Avgifter på tobakk

3 513
3 534

0

0

0

0

3 513
3 534

0

0

Avgifter på motorvogner

19 740
19 639

0

0

0

0

19 740
19 639

0

0

Andre avgifter

23 787
24 871

0

0

0

0

23 787
24 871

0

0

Sum skatter og avgifter

469 205
482 174

0

0

0

0

469 205
482 174

0

0

Renter av statens forretningsdrift

-2
-1

0

0

0

0

-2

-1

0

0

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

630
619

0

0

630
603

0

16

0

0

Sum inntekter av statens forretningsdrift

628
618

0

0

630
603
-2
15

0

0

Renter fra statsbankene

4 741
4 352

0

0

0

0

4 741
4 352

0

0

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

3 127
2 692

0

0

0

0

3 127
2 692

0

0

Aksjeutbytte ekskl. Statoil

8 465
9 122

0

0

0

0

8 465
9 122

0

0

Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Statoil)

16 332

16 166

0

0

0

0

16 332
16 166

0

0

Inntekter under departementene

14 752
15 611
7 681
7 344
243
187
6 828
8 080

0

0

Overføring fra Norges Bank

10 419
26 589

0

0

0

0

10 419
26 589

0

0

Tilbakeføring av midler fra

Statens banksikringsfond

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Sum andre inntekter

25 171
42 200

7 681

7 344

243

187

17 247
34 669

0

0

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

68 022
52 303
54 622
38 536

11 360

11 853

2 040
1 914

0

0

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

71 923

36 581

0

0

0

0

71 923

36 581

0

0

Aksjeutbytte fra Statoil

7 691
6 312

0

0

0

0

7 691
6 312

0

0

Sum petroleumsinntekter

147 636
95 196
54 622
38 536
11 360
11 853

81 654

44 807

0

0

Tilbakebetalinger

67 898
50 839

0

0

0

0

0

0

67 898
50 839

Statens pensjonsfond utland

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Sum inntekter

726 871
687 193
62 303
45 880
12 232
12 643
584 437
577 831
67 898
50 839

Lånetransaksjoner

Regnskap 2015

Budsjettets stilling 2016

End- ringer i pst.

Regnskap 1. halvår 2015

Regnskap 1. halvår 2016

End- ringer i pst.

6 Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

222 159
149 726
-32,6

172 490

99 784

-42,2

Utlån mv. til statsbankene

103 831
99 236
-4,4
56 525
49 726
-12,0

Gjeldsavdrag

59 919

-

-

59 919
2 530

-

Andre utlån, aksjetegning mv.

58 410
50 490
-13,6
56 046
47 528
-15,2

7 Tilbakebetalinger mv.

126 087
99 218
-21,3
67 898
50 839
-25,1

8 Utlån mv. netto (6-7)

96 072
50 509
-47,4
104 592
48 945
-53,2

9 Samlet finansieringsbehov dekket av kontantbeholdning og lån(8-5) ¹⁾

95 321

78 138

-

74 928
19 074

-

10 Statslånemidler

95 321

0

-

0

0

-

11 Endring i diverse beholdninger

0

78 138

-

74 928
19 074

-

¹ Inkluderer ikke finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten

Vedlegg 4
Virksomheter med særskilte fullmakter (nettobudsjetterte forvaltningsorganer)

Finansdepartementet har i samråd med berørte departementer etablert prosedyrer for innrapportering av standardiserte nøkkeltall for nettobudsjetterte virksomheter, jf. omtale i Gul bok 2010, kapittel 9.3. Tabellene 4.1 - 4.3 nedenfor oppsummerer tall som Finansdepartementet har mottatt fra de berørte departementene. Tabell 4.4 gir en oversikt over aktuelle departementer og tilhørende nettobudsjetterte virksomheter. De enkelte departementene gir i sine fagproposisjoner et mer detaljert tallgrunnlag for sine nettobudsjetterte virksomheter.

Tabellene nedenfor er en ren oppsummering av tall for enkeltvirksomheter, og det er ikke foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene. Som følge av dette vil for eksempel bevilgninger til Norges Forskningsråd som viderefordeles til øvrige nettobudsjetterte virksomheter, fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger to ganger i den aggregerte fremstillingen. Videre vil bevilgninger og tildelinger som de nettobudsjetterte virksomhetene mottar fra andre departementer eller statlige virksomheter, og som ikke tilflyter virksomheten direkte over den statlige nettobevilgning (post 50-59), fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger i tabellene 4.1 og 4.2 nedenfor.

Utgifter og inntekter fordelt etter art1

Budsjett

Beløp i mill. kroner

2013

2014

2015

2016

1. Utgifter

Driftsutgifter

Lønnsutgifter

24 548

25 906

27 416

28 623

Varer og tjenester

12 675

13 392

14 394

15 091

Sum driftsutgifter

37 222

39 297

41 810

43 714

Investeringsutgifter

Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

1 701

2 195

2 510

2 266

Sum investeringsutgifter

1 701

2 195

2 510

2 266

Overføringer fra virksomheten²

Utbetalinger til andre statlige regnskaper

4 424

4 607

3 488

4 917

Andre utbetalinger

3 273

3 895

5 550

5 453

Sum overføringsutgifter

7 697

8 502

9 038

10 369

Finansielle aktiviteter

Kjøp av aksjer og andeler

4

3

9

6

Andre finansielle utgifter

5

6

7

6

Sum finansielle utgifter

8

9

16

11

Sum utgifter

46 629

50 003

53 374

56 361

2. Inntekter

Driftsinntekter

Inntekter fra salg av varer og tjenester

3 781

4 146

3 668

3 523

Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser

27

16

15

15

Refusjoner

635

704

718

629

Andre driftsinntekter

2 075

2 299

2 691

2 849

Sum driftsinntekter

6 519

7 165

7 092

7 016

Investeringsinntekter

Salg av varige driftsmidler

3

16

102

64

Sum investeringsinntekter

3

16

102

64

Overføringer til virksomheten

Inntekter fra statlige bevilgninger³

40 554

43 358

45 987

47 721

Andre innbetalinger

768

956

716

1 001

Sum overføringsinntekter

41 322

44 314

46 703

48 722

Finansielle aktiviteter

Innbetalinger ved salg av aksjer og andeler

47

0

1

0

Andre finansielle innbetalinger

8

8

11

4

Sum finansielle inntekter

56

8

12

4

Sum inntekter

47 899

51 503

53 909

55 805

3. Netto endring i kontantbeholdningen (2-1)⁴

1 270

1 500

534

-555

¹ Tabell 4.1 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede brutto utgifter og inntekter fordelt etter art for årene 2013, 2014 og 2015, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2016. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen oppstilling av brutto utgifter og inntekter på en standard mal.(Merknad: Tallgrunnlag for tre nettobudsjetterte virksomheter under LMD som gikk inn i nyetablerte NIBIO per 1.7.2015, er ikke utarbeidet for 2015. For disse virksomhetene er det lagt til grunn at utgifter og inntekter i første halvår 2015 utgjør halvparten av budsjett 2015, jf. tall i LMDs fagproposisjon i fjor.)

² Overføringer fra Norges Forskningsråd (NFR) utgjør den vesentligste delen av overføringsutgiftene, med samlede overføringer på henholdsvis 6,4 mrd. kroner, 7,0 mrd. kroner og 7,7 mrd. kroner i årene 2013, 2014 og 2015, og estimerte utbetalinger i 2016 på om lag 8,8 mrd. kroner.

³ Inntekter fra statlige bevilgninger omfatter blant annet bevilgninger fra overordnet fagdepartement, bevilgninger fra andre departementer, bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer og tildelinger fra NFR. Det vises til innledende kommentarer til tabellene, hvor det fremgår at det ikke er foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene i oppstillingen.

⁴ Netto endring i kontantbeholdningen i tabell 4.1, beregnet ut fra sum inntekter med fradrag av sum utgifter, tilsvarer endringen i kontantbeholdningen mellom årene i tabell 4.3.

Tabell 4.2 Inntekter etter inntektskilde¹

Inntektskilde

Budsjett

  Beløp i mill. kroner

2013

2014

2015

2016

Bevilgninger til finansiering av statsoppdraget

Bevilgninger fra fagdepartementet

32 461

34 144

36 021

37 863

Bevilgninger fra andre departement

4 851

5 117

5 274

5 749

Bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer

1 357

1 281

1 441

1 351

Tildelinger fra Norges forskningsråd

2 603

2 721

3 023

2 793

Sum bevilgninger

41 272

43 264

45 759

47 756

Offentlige og private bidrag

Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner

152

104

189

181

Bidrag fra private

1 259

1 561

1 030

984

Tildelinger fra internasjonale organisasjoner

572

602

509

497

Sum bidrag

1 983

2 267

1 727

1 662

Oppdragsinntekter m.v.

Oppdrag fra statlige virksomheter

1 010

1 081

1 231

1 021

Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunale virksomheter

107

108

110

77

Oppdrag fra private

487

532

600

527

Andre inntekter

3 040

4 252

4 482

4 763

Sum oppdragsinntekter m.v.

4 644

5 973

6 423

6 388

Sum inntekter

47 899

51 503

53 909

55 805

¹ Tabell 4.2 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede inntekter spesifisert etter inntektskilde for årene 2013, 2014 og 2015, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2016. Sum inntekter i tabell 4.2 skal samsvare med summen av inntekter i tabell 4.1, men gir supplerende informasjon om hva som er kilden til inntektene. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen spesifikasjon av brutto inntekter på en standard mal. (Se note vedr. NIBIO/LMD om tallgrunnlag for 1. halvår 2015, jf. merknad til note 1 i tabell 4.1)

Forholdet mellom kontantbeholdning, påløpte kostnader og avsetninger pr. 31.12 1

Beløp i mill. kroner

2013

2014

2015

Endring 2014 til 2015

Kontantbeholdning

Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank²

14 239

15 827

16 359

532

Beholdning på andre bankkonti

673

622

619

-3

Andre kontantbeholdninger

81

44

49

5

Sum kontanter og kontantekvivalenter

14 993

16 493

17 028

534

Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår³

Feriepenger m.v.

2 067

2 177

2 269

92

Skattetrekk og offentlige avgifter

1 770

1 895

1 820

-74

Gjeld til leverandører

2 315

2 741

3 051

309

Gjeld til oppdragsgivere

-211

-135

-162

-27

Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår

351

551

397

-154

Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

6 292

7 228

7 375

147

Avsetninger til dekning av planlagte tiltak der kostnadene helt eller delvis vil bli dekket i fremtidige budsjettår

Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd

344

304

243

-61

Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet

625

43

-136

-178

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet

1 213

1 622

2 040

418

Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål⁴

3 260

3 913

3 999

86

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer

135

59

62

4

Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår

5 578

5 941

6 209

269

Andre avsetninger

Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål

2 516

2 738

2 646

-92

Fri virksomhetskapital

616

643

718

75

Sum andre avsetninger

3 132

3 382

3 365

-17

Langsiktig gjeld (netto)

Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler⁵

-116

-132

-123

9

Annen langsiktig gjeld

107

75

202

127

Sum langsiktig gjeld

-8

-57

79

136

Sum netto gjeld og forpliktelser

14 993

16 493

17 028

534

¹ Tabell 4.3 viser samlet kontantbeholdning i nettobudsjetterte virksomheter ved utgangen av 2013, 2014 og 2015, og endringen i kontantbeholdningen mellom de to siste årene. Tabellen spesifiserer også de formål som kontantbeholdningen er bundet opp i. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egne balanseoppstillinger basert på en standard mal.

² Samlet bankbeholdning til nettobudsjetterte virksomheter på oppgjørskonto i Norges Bank tilsvarer beholdning bokført i kapitalregnskapets kontogruppe 82, eksklusiv Sametinget (konto 820501) som ikke omfattes av dette sammendraget.

³ Postene på eiendelssiden av balansen er i oppstillingen ikke spesifisert hver for seg, men er tatt med i de relaterte postene på gjeldssiden av balansen. Tallene i tabellen er derfor nettotall, og gruppen avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår, inneholder for eksempel også fordringer og andre omløpsmidler.

⁴ Forskningsprogram under behandling i NFR utgjør en betydelig del av denne avsetningen, med henholdsvis 2 676 mill. kroner, 3 117 mill. kroner og 3 159 mill. kroner for årene 2013, 2014 og 2015.

⁵ Negative tall for netto langsiktig forpliktelse knytter seg til anleggsmidler i NFR.

Tabell 4.4 Oversikt over nettobudsjetterte virksomheter

Overordnet departement/virksomhet

Antall

Kunnskapsdepartementet¹

Norges forskningsråd (NFR)

1

Universiteter ²

8

Vitenskapelige høyskoler³

5

Statlige høyskoler

12

SIU, Senter for internasjonalisering av utdanning

1

Meteorologisk institutt

1

NUPI, Norsk utenrikspolitisk institutt

1

Kulturdepartementet

Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond

1

Arbeids- og sosialdepartementet

Statens arbeidsmiljøinstitutt

1

Barne- og likestillings- og inkluderingsdepartementet⁴

Likestillings- og diskrimineringsombudet (LDO)

1

Forbrukerrådet

1

Nærings- og fiskeridepartementet

Norsk romsenter

1

Landbruks- og matdepartementet

Norsk institutt for bioøkonomi⁵

1

Veterinærinstituttet

1

Klima- og miljødepartementet

Norsk kulturminnefond

1

Forsvarsdepartementet

Forsvarets forskningsinstitutt (FFI)

1

Sum virksomheter

38

¹ Antall virksomheter gruppert under kategoriene universiteter og høyskoler (UH-sektoren), baserer seg på KD sin publisering og gruppering av tildelingsbrev for 2016. (Med virkning fra 2016 ble det gjennomført sammenslåing av flere virksomheter innenfor UH-sektoren.)

² Universiteter omfatter: UiO, UiB, UiA, UiN, UiS, UiT, NTNU og NMBU.

³ Vitenskapelige høyskoler omfatter: NHH, NIH, Norges musikkhøgskole, Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo og Høgskolen i Molde, vitenskapelig høgskole i logisikk.

⁴ Statens institutt for forbruksforskning (SIFO) gikk fra 2016 inn som en del av Høyskolen i Oslo og Akershus.

⁵ Fra 1.7.2015 er NIBIO, Norsk institutt for bioøkonomi, opprettet som en fusjon av Bioforsk, NILF og Norsk institutt for skog og landskap.

Kilde: Finansdepartementet

Vedlegg 5
Bestillingsfullmakt, tilsagnsfullmakt og garantifullmakt

5.1 Bestillings- og tilsagnsfullmakter

I sammenheng med budsjettet for 2017 foreslås det bestillings- og tilsagnsfullmakter for i alt 93 743 mill. kroner, mot 74 379 mill. kroner i Gul bok 2016.

Forslagene til bestillingsfullmakter utgjør i alt 59 720 mill. kroner, mot 56 205 mill. kroner i Gul bok 2016. Under Forsvarsdepartementet er det foreslått bestillingsfullmakter på 58 867 mill. kroner, mot 54 087 mill. kroner i Gul bok 2016. Det fremmes forslag om tilsagnsfullmakter på i alt 34 023 mill. kroner, mot 18 174 mill. kroner i Gul bok 2016. Utover fullmaktene i tabellen, foreslås det enkelte tilsagnsfullmakter uten en beløpsramme, for eksempel en fullmakt som hjemler at Statens lånekasse for utdanning kan gi tilsagn om støtte for vårhalvåret 2018 etter de samme satser som for høsthalvåret 2017. For øvrige fullmakter til å forplikte staten for fremtidige budsjettår, eksempelvis bygge- og eiendomsfullmakter under KMD og investerings-, drifts- og vedlikeholdsfullmakter under SD, vises det til forslag til romertallsvedtak under det enkelte departement.

Oversikt over bestillingsfullmakter og tilsagnsfullmakter

1 000 kroner

Kap.

Post

Betegnelse

Bestillingsfullmakt

Tilsagnsfullmakt

117

EØS-finansieringsordningene

77

EØS-finansieringsordningen 2014-2021

13 881 000

78

Den norske finansieringsordningen 2014-2021

11 681 000

161

Næringsutvikling

70

Næringsutvikling

45 000

166

Klima, miljø og fornybar energi

74

Fornybar energi

30 000

220

Utdanningsdirektoratet

70

Tilskudd til læremidler mv.

30 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

20 000

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

249 200

231

Barnehager

21

Spesielle driftsutgifter

50 000

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

412 700

322

Bygg og offentlige rom

50

Kunst i offentlige rom

20 900

70

Nasjonale kulturbygg

607 800

440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten

01

Driftsutgifter

100 000

454

Redningshelikoptertjenesten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

177 000

490

Utlendingsdirektoratet

72

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger

50 000

540

Direktoratet for forvaltning og IKT

25

Medfinansieringsordning for lønnsomme IKT-prosjekter

96 000

581

Bolig- og bomiljøtiltak

76

Tilskudd til utleieboliger

696 000

77

Kompetansetilskudd til bærekraftig bolig- og byggkvalitet

11 000

78

Boligsosialt kompetansetilskudd

28 000

595

Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur

21

Spesielle driftsutgifter

250 000

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

2 916 400

77

Varig tilrettelagt arbeid

701 600

710

Folkehelseinstituttet

21

Spesielle driftsutgifter

180 000

761

Omsorgstjeneste

63

Investeringstilskudd

8 740 100

79

Andre tilskudd

1 000

900

Nærings- og fiskeridepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 500

904

Brønnøysundregistrene

22

Forvaltning av Altinn-løsningen

50 000

1137

Forskning og innovasjon

70

Innovasjonsaktivitet mv.

6 000

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade, erstatninger

40 500

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i skogbruket

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket

75 000

1352

Jernbanedirektoratet

74

Tilskudd til eksterne

1 340 000

1360

Kystverket

72

Tilskudd for overføring av gods fra veg til sjø

60 000

1420

Miljødirektoratet

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder

55 000

31

Tiltak i verneområder

3 000

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner

6 200

33

Statlige erverv, nytt vern

10 900

35

Statlige erverv, skogvern

116 400

78

Friluftsformål

3 000

85

Naturinformasjonssentre

2 000

1429

Riksantikvaren

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner

36 000

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap

30 000

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner

10 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

10 000

74

Tilskudd til fartøyvern

12 000

79

Tilskudd til verdensarven

10 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak

73

Klima- og skogsatsingen

2 345 000

1602

Finanstilsynet

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

10 000

1610

Tolletaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

40 000

1618

Skatteetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

35 000

1700

Forsvarsdepartementet

73

Forskning og utvikling

68 000

1720

Felles ledelse og kommandoapparat

01

Driftsutgifter

430 000

1725

Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben

01

Driftsutgifter

75 000

1731

Hæren

01

Driftsutgifter

30 000

1732

Sjøforsvaret

01

Driftsutgifter

910 000

1733

Luftforsvaret

01

Driftsutgifter

1 500 000

1734

Heimevernet

01

Driftsutgifter

65 000

1740

Forsvarets logistikkorganisasjon

01

Driftsutgifter

1 010 000

1760

Forsvarsmateriell og større anskaffelser og vedlikehold

01

Driftsutgifter

1 100 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel

80 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

17 000 000

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel

165 000

1761

Nye kampfly med baseløsning

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

34 335 000

1790

Kystvakten

01

Driftsutgifter

2 080 000

1791

Redningshelikoptertjenesten

01

Driftsutgifter

60 000

1792

Norske styrker i utlandet

01

Driftsutgifter

25 000

1795

Kulturelle og allmennyttige formål

01

Driftsutgifter

2 000

1800

Olje- og energidepartementet

72

Tilskudd til olje- og energiformål

126 000

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

40 000

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 000

1825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi

50

Overføring til Energifondet

400 000

2421

Innovasjon Norge

72

Forsknings- og utviklingskontrakter

300 000

76

Miljøteknologi

300 000

59 719 500

34 023 200

Kilde: Finansdepartementet

5.2 Statlige garantier

For 2017 bes det om fullmakt til å gi nye garantier innenfor følgende totale garantirammer under disse ordningene:

Utenriksdepartementet

Kjøp av prevensjonsimplantater til bruk i utviklingsland

USD 140 mill.

Nærings- og fiskeridepartementet

Innovasjon Norge

165 mill. kroner

GIEK

Alminnelig garantiordning

145 000 mill. kroner

Eksport til og investeringer i utviklingsland

3 150 mill. kroner

Byggelån innenfor skipsbyggings-industrien

5 000 mill. kroner

Langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri

20 000 mill. kroner

Finansdepartementet

Den nordiske investeringsbank

Grunnkapital til Den nordiske investeringsbank

1 244 mill. euro

Prosjektinvesteringslån

387 mill. euro

Miljølån

58 mill. euro

Kilde: Finansdepartementet

Det vises for øvrig til spesifisert oversikt over statens garantiansvar og utbetalinger i 2015 i Meld. St. 3 (2015–2016) Statsrekneskapen for 2015, vedlegg 4.

Økonomireglementet for staten med tilhørende utfyllende bestemmelser fastsetter normalvilkår for statlige garantier. Normalvilkårene er basert på tidligere generelle behandlinger i Stortinget av garantisaker, senest på grunnlag av Dokument nr. 3:6 (1995-96), jf. Innst. S. nr. 218 (1995-96). Stortinget har imidlertid akseptert unntak fra normalvilkårene for flere av de eksisterende ordningene. Det forutsettes at de tidligere godtatte unntakene kan legges til grunn også for garantier som gis i 2017. Vilkårene for de enkelte garantiordningene omtales i departementenes fagproposisjoner.

Fotnoter

1)

Ved innføringen av uføreformen 1. januar 2015 endret ytelsen navn fra uførepensjon til uføretrygd.

2)

Den såkalte «Golden rule» ble innført av daværende finansminister Gordon Brown i 1998, og innebar at myndighetene kunne lånefinansiere langsiktige investeringer i realkapital, mens forbruk skulle finansieres med løpende skatteinntekter. Erfaringene med «Golden rule» var at ulike overskuddsberegninger ble manipulert, og hva som gikk under definisjonen av investeringer ble utvannet. Regelen ble avviklet i 2009.

3)

IPSAS er et rammeverk for regnskapsføring for offentlig sektor som er utviklet og forvaltet av de internasjonale revisjonsselskapene gjennom International Public Sector Accounting Standard Board (IPSASB). Få land har implementert IPSAS direkte, men land som fører periodiserte regnskaper på statsnivå tar ofte utgangspunkt i IPSAS.

4)

EPSAS (European Public Sector Accounting Standards) er en regnskapsstandard som nå utvikles i regi av EU. EU vil ta utgangspunkt i IPSAS, men vil tilpasse standarden til særlige forhold i EU. EPSAS er ennå ikke ferdig utviklet, og det er heller ikke fattet noen beslutning om eventuelt tidspunkt for innføring av standarden.