Prop. 46 L

(2018–2019)
Proposisjon til Stortinget (forslag til lovvedtak)

Endringer i andre lover som følge av lov 1. juni 2018 nr. 24 om nasjonal sikkerhet (sikkerhetsloven)

Tilråding fra Forsvardepartementet 15. februar 2019, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedinnholdet i proposisjonen

Forsvarsdepartementet fremmer i proposisjonen her forslag til lov om endringer i andre lover som bør foretas som følge av ikrafttredelsen av lov 1. juni 2018 nr. 24 om nasjonal sikkerhet (sikkerhetsloven) den 1. januar 2019. Samtidig ble lov 20. mars 1998 nr. 10 om forebyggende sikkerhetstjeneste (sikkerhetsloven) opphevet. Om behovet for å foreta endringer i andre lover vises det også til Prop. 153 L (2016–2017) punkt 16 Ikrafttredelse. Også forskrifter til loven ble fastsatt med virkning fra 1. januar 2019.

De fleste endringsforslagene er av teknisk karakter, dvs. at de ikke innebærer noen materielle endringer. For eksempel gjelder dette endringer av henvisninger i andre lovbestemmelser til paragrafer i loven fra 1998 til tilsvarende bestemmelser i den nye sikkerhetsloven. I noen grad er det også foreslått visse justeringer i annen lovgivning (finanstilsynsloven og sentralbankloven) til den nye lovens system. Det foreslås dessuten å oppheve drivstoffanleggloven fra 1949 for å samle lovgivningen om objekt- og infrastruktursikkerhet i et enhetlig og moderne lov- og forskriftsverk. I tillegg orienteres det om overgangsbestemmelser som regjeringen har fastsatt i forskriftene til den nye loven.

Da proposisjonen i hovedsak gjelder tekniske endringer og tilpasninger til annen lovgivning, har det ikke vært ansett nødvendig å sende lovforslaget på alminnelig høring, jf. utredningsinstruksen punkt 3–3 andre ledd tredje kulepunkt.

2 Bakgrunnen for lovforslaget

Ved behandling av Innst. 103 L (2017–2018) til Prop. 153 L (2016–2017) vedtok Stortinget 6. mars 2018 lov om nasjonal sikkerhet (sikkerhetsloven). Loven er sanksjonert som lov 1. juni 2018 nr. 24 om nasjonal sikkerhet (sikkerhetsloven). Ikrafttredelsen av den nye sikkerhetsloven gjør at det er behov for endringer i andre lover, blant annet for at henvisninger der til sikkerhetsloven skal være korrekte.

3 Opphevelse av drivstoffanleggloven

Lov 31. mars 1949 nr. 3 om bygging og sikring av drivstoffanlegg (drivstoffanleggloven) gjelder hovedsakelig drivstoffanlegg med «vesentlig betydning» for landets beholdning av drivstoff, og skal beskytte disse mot skade ved krigshandling og sabotasje. Drivstoffanleggloven er gammel og i liten grad egnet til å fremme dagens og fremtidige sikkerhets- og beredskapsutfordringer. Den har en lite fleksibel innretning, og baserer seg i høy grad på den tidlige etterkrigstids tekniske installasjoner, lagringsbehov og trusselbilde.

Den nye sikkerhetsloven vil også kunne omfatte drivstoffanlegg, ettersom både objekter og infrastruktur er skjermingsverdige dersom det kan skade grunnleggende nasjonale funksjoner om de får redusert funksjonalitet eller blir utsatt for skadeverk. Etter departementets syn bør lovgivningen om objekt- og infrastruktursikkerhet samles i et enhetlig lov- og forskriftsverk. Dette vil legge til rette for likebehandling og forutsigbarhet for næringslivet på tvers av samfunnssektorene. En konsolidering av regelverket om føringene for dekning av kostnadene ved gjennomføring av sikkerhetstiltak, vil også legge til rette for likhet på tvers av sektorene. Departementet foreslår på denne bakgrunn å oppheve drivstoffanleggloven.

4 Forslag til endringer i andre lover

Det foreligger i alt sju lover med paragrafhenvisning til 1998-loven som må endres til rett paragraf i 2018-loven. Det gjelder lov om politimyndighet i forsvaret, ekomloven, straffeloven, plan- og bygningsloven, markaloven, sivilbeskyttelsesloven og forsvarsundersøkelsesloven. I tillegg er det behov for en justering av bestemmelsen om taushetsplikt i finanstilsynsloven for å gi rom for at Finanstilsynet kan utveksle taushetsbelagt informasjon med andre myndighetsorganer. I sentralbankloven foreslås en nærmere regulering om innhenting av politiattest og om hjemmel til å innhente kredittopplysninger om personell som skal ha tilgang til bankens lokaler. Det er dessuten behov for en språklig rettelse i matrikkellova.

5 Økonomiske og administrative konsekvenser

Forslagene i denne proposisjonen har ingen økonomiske eller administrative konsekvenser.

6 Merknader til de enkelte paragrafene

6.1 Til finanstilsynsloven

Etter lov 7. desember 1956 nr. 1 om tilsynet med finansforetak mv. (finanstilsynsloven) § 7 første ledd, har Finanstilsynets styremedlemmer og tjenestemenn «taushetsplikt overfor uvedkommende om det som de får kjennskap til i sitt arbeid om en kundes forhold», og de «må heller ikke gjøre bruk av det i ervervsvirksomhet». Taushetsplikten etter denne bestemmelsen og forvaltningslovens bestemmelser gjelder imidlertid ikke overfor bl.a. Norges Bank og andre EØS-staters sentralbanker eller tilsynsmyndigheter. Unntaket gir ikke rom for at Finanstilsynet kan utveksle taushetsbelagt informasjon med andre norske myndighetsorganer.

Dersom det etter ny sikkerhetslov § 1-3 fattes vedtak om at loven helt eller delvis skal gjelde for virksomheter på Finanstilsynets ansvarsområde, og det etter loven § 3-1 annet ledd bestemmes at Finanstilsynet skal ha tilsynsansvaret, kan det være behov for å utveksle taushetsbelagt informasjon mellom Finanstilsynet og Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM), jf. sikkerhetsloven § 3-2 om samarbeid mellom sikkerhetsmyndigheten og andre tilsynsmyndigheter. Det foreslås derfor å utvide unntaket fra taushetsplikten i finanstilsynsloven § 7, slik at unntaket også vil gjelde overfor sikkerhetsmyndigheten ved deling av informasjon som er nødvendig for at sikkerhetsmyndigheten skal kunne utøve lovbestemte oppgaver. Paragraf 7 første ledd foreslås dessuten delt opp og noe omstrukturert, uten at det innebærer materielle endringer. Det vises til forslaget til finanstilsynsloven § 7 første, andre og tredje ledd.

6.2 Til sentralbankloven

Etter lov 24. mai 1985 nr. 28 om Norges Bank og pengevesenet mv. (sentralbankloven) § 11 fjerde ledd første punktum, kan Norges Banks hovedstyre «bestemme at den som skal utføre arbeid eller tjeneste for banken, eller som skal utføre arbeid for en tjenesteleverandør til banken, må fremlegge uttømmende politiattest etter politiregisterloven § 41 nr. 1 dersom sikkerhetsmessige hensyn tilsier det». Krav etter denne bestemmelsen er viktig for sikkerheten for informasjonsverdier og fysiske verdier og beskyttelse av personell.

Etter sikkerhetsloven § 8-3 kan det stilles krav til adgangsklarering for tilgang til hele eller deler av skjermingsverdige objekter eller infrastruktur, med mindre det kan iverksettes andre egnede sikkerhetstiltak. For Norges Bank vil det være mer hensiktsmessig å bygge videre på bankens egen personkontrollordning, ettersom ordningen lettere kan tilpasses Norges Banks spesifikke behov. Norges Bank har tidligere, i høringsuttalelse til sentralbanklovutvalgets utredning NOU 2017: 13, uttalt at hjemmelen til å innhente uttømmende politiattest bør utvides til også å omfatte leietakere i Norges Banks bygninger. I tillegg har Norges Bank identifisert behov for å tydeliggjøre i loven at det også kan innhentes politiattester fra utlandet, f.eks. når en ansatt er utenlandsk statsborger eller har bodd i utlandet. Sikkerhetsmessige hensyn tilsier at vurderingsgrunnlaget bør være så likt som mulig for alle ansatte.

Det foreslås derfor at Norges Banks hovedstyre skal kunne bestemme at også andre enn ansatte i og leverandører til Norges Bank som skal ha adgang uten følge til Norges Banks bygg, må fremlegge uttømmende politiattest. Dette vil særlig være relevant for f.eks. arbeidstakere hos leietakere hos Norges Bank. Med Norges Banks bygg siktes det i første rekke til de bygninger som Norges Bank selv eier. Bestemmelsen bør imidlertid ikke strengt avgrenses til eide bygninger, men også omfatte lokasjoner som Norges Bank leier, og hvor tilgang til bygget samtidig gir potensiell tilgang til skjermingsverdige verdier som Norges Bank har ansvar for. Siden Norges Bank også ansetter flere med utenlandsk bakgrunn, foreslås det også å presisere at hovedstyret har en tilsvarende adgang til å bestemme at det skal innhentes politiattester fra utlandet. Det vises til forslaget til endringer i sentralbankloven § 11 fjerde ledd første punktum.

Norges Bank innhenter i dag kredittopplysninger som del av sin personkontroll. Det foreslås en eksplisitt hjemmel i sentralbankloven for innhenting av kredittopplysninger. Forslaget gir supplerende rettsgrunnlag for innhenting av kredittopplysninger, jf. EUs personvernforordning («General Data Protection Regulation», GDPR) artikkel 6 nr. 1 bokstav e, jf. nr. 3. Forordningen er gjennomført i norsk rett gjennom personopplysningsloven. For at Norges Bank fortsatt skal kunne bruke kredittopplysninger i sin personkontrollordning, foreslås det en hjemmel for Norges Banks hovedstyre til å bestemme at det skal innhentes kredittopplysninger om den som skal utføre arbeid eller tjeneste for banken, utføre arbeid for en tjenesteleverandør til banken eller ha adgang uten følge til Norges Banks bygninger, dersom sikkerhetsmessige hensyn tilsier det. Det vises til forslaget til sentralbankloven § 11 nytt femte ledd.

6.3 Til lov om politimyndighet i forsvaret

I lov 20. mai 1988 nr. 33 om politimyndighet i forsvaret er det i § 1 andre ledd vist til § 18 a i sikkerhetsloven 1998 når det gjelder utøvelse av politimyndighet overfor den som opptrer i strid med forbud gitt i medhold av § 18 a Adgang til steder og områder. § 7-5 Forbud mot adgang til steder og områder i ny lov tilsvarer § 18 a, og foreslås som ny henvisning. Endringen innebærer ingen endring i gjeldende rett.

6.4 Til ekomloven

I lov 4. juli 2003 nr. 83 om elektronisk kommunikasjon (ekomloven) er det i § 6-2a om mobilregulert sone, i første ledd vist til sikkerhetsloven 1998 § 16 om tekniske sikkerhetsundersøkelser. Bestemmelse om tekniske sikkerhetsundersøkelser står i § 5-5 i 2018-loven. Det foreslås derfor at ny henvisning blir § 5-5. Endringen innebærer ingen endring i gjeldende rett.

6.5 Til straffeloven

I lov 20. mai 2005 om straff (straffeloven) er det i § 196 om plikt til å avverge et straffbart forhold, i første ledd c vist til sikkerhetsloven 1998 § 18 a, jf. § 31 fjerde ledd. Riktig henvisning til 2018-loven vil være § 7-5, jf. § 11-4. Endringen innebærer ingen endring i gjeldende rett.

6.6 Til matrikkellova

Lov 17. juni 2005 nr. 101 om eigedomsregistrering (matrikkellova) heter det i § 22 sjette ledd: «Opplysningar som er graderte etter tryggingslova, skal førast i gradert register.» Det skal imidlertid bare brukes offisielle korttitler. Det foreslås derfor at tryggingslova endres til sikkerhetsloven.

6.7 Til plan- og bygningsloven

I lov 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven) er det i første ledd i § 20-7 om unntak fra krav i loven for Forsvaret, vist til sikkerhetsloven 1998 § 11 om sikkerhetsgradering og til § 17 om utvelgelse av skjermingsverdige objekter. Riktige henvisninger til 2018-loven vil være § 5-2 om beskyttelse av skjermingsverdig informasjon, § 5-3 om sikkerhetsgradert informasjon, og § 7-1 om skjermingsverdige objekter og infrastruktur. Endringene innebærer ingen endring i gjeldende rett.

Videre er det i plan- og bygningsloven § 20-8 om unntak fra krav i loven for visse skjermingsverdige objekter, i første ledd vist til 1998-loven § 17. Det foreslås at ny henvisning blir § 7-1, jf. ovenfor.

6.8 Til markaloven

I lov 5. juni 2009 nr. 35 om naturområder i Oslo og nærliggende kommuner (markaloven) heter det i andre ledd i § 3 om myndigheter etter loven at det påhviler vedkommende militære myndighet å se til at de bestemmelser som er gitt i eller i medhold av denne lov blir overholdt, når område, anlegg eller byggverk er erklært hemmelig i medhold av lov om forsvarshemmeligheter fra 1914.

Lov om forsvarshemmeligheter ble opphevet i 2015 i forbindelse med ikrafttredelsen av straffeloven 2005. Samtidig fikk sikkerhetsloven 1998 en ny bestemmelse § 18 a som ga tilsvarende hjemmel til av forsvarshensyn å forby uvedkommende adgang til bl.a. forsvarsbygg og –anlegg eller bestemt angivne områder. § 18 a har igjen blitt avløst av § 7-5 i den nye sikkerhetsloven. Det foreslås derfor en ny tekst i markaloven § 3 andre ledd som viser til § 7-5 som korrekt hjemmel for av forsvarshensyn å kunne nekte personer adgang til bl.a. bestemt angivne områder. Den foreslåtte hjemmelshenvisningen innebærer ingen endring i gjeldende rett.

6.9 Til sivilbeskyttelsesloven

Lov 25. juni 2010 nr. 45 om kommunal beredskapsplikt, sivile beskyttelsestiltak og Sivilforsvaret (sivilbeskyttelsesloven) har i § 24 d en bestemmelse om rapportering av identifisert og utpekt europeisk kritisk infrastruktur, og et krav om at slike rapporter skal sikkerhetsgraderes etter § 11 i sikkerhetsloven 1998 i den grad det er nødvendig. Tilsvarende hjemmel i sikkerhetsloven 2018 er § 5-3. Det foreslås derfor å endre henvisningen til § 5-3. Endringen innebærer ingen endring i gjeldende rett.

6.10 Til forsvarsundersøkelsesloven

I lov 16. desember 2016 nr. 92 om undersøkelser av ulykker og hendelser i Forsvaret (forsvarsundersøkelsesloven) er det i andre ledd i § 19 om taushetsplikt vist til § 12 i 1998-loven om plikt til å beskytte gradert informasjon. Korrekt hjemmelshenvisning til sikkerhetsloven 2018 og sikkerhetsgradert informasjon, vil være § 5-4. Det foreslås derfor å endre henvisningen til § 5-4. Endringen innebærer ingen endring i gjeldende rett.

7 Overgangsbestemmelser og forskriftsbestemmelse om dispensasjon fra sikkerhetskrav

Den nye sikkerhetsloven innebærer en annen systematikk enn 1998-loven for å bestemme lovens virkeområde. Den nye systematikken innebærer at hvert departement skal gjennomføre en ny kartlegging av sin samfunnssektor for å identifisere grunnleggende nasjonale funksjoner, og de informasjonssystemer, infrastruktur og objekter som er av så sentral betydning at de må underlegges sikkerhetsloven.

Departementene har startet arbeidet med kartleggingen. Denne vil imidlertid ta ulik tid tatt i betraktning størrelse på sektoren, antall skjermingsverdige verdier, kompleksiteten på verdikjedene og den sikkerhetsfaglige kompetansen i det enkelte departement. Den nye sikkerhetsloven innebærer også at det enkelte departement må fatte enkeltvedtak for å underlegge private virksomheter loven.

Regjeringen har derfor i forskriftene til loven fastsatt overgangsbestemmelser som innebærer at departementene gis rimelig tid til å kartlegge virkeområde og fatte enkeltvedtak overfor de private virksomhetene som skal underlegges loven.

Frem til kartleggingen av virkeområdet er gjort, og nye enkeltvedtak er fattet, er gjeldende sikkerhetsklareringer av personell, vedtak om sikkerhetsklarering for adgang til skjermingsverdig objekt, gradering av informasjon, klassifisering av skjermingsverdige objekter og andre sikkerhetsmessige godkjenninger, videreført fra ikrafttredelsestidspunktet 1. januar 2019 for den nye sikkerhetsloven. Formålet er å hindre at allerede klassifiserte objekter og infrastruktur, gradert informasjon, klarert personell og godkjente informasjonssystemer står uten gradering, klassifisering, klarering og godkjenning ved opphevelsen av 1998-loven fra og med 1. januar 2019. Det er imidlertid kun godkjenning, klarering, gradering og klassifiseringsnivå som videreføres. Krav til sikring vil følge av kravene i ny lov og forskrifter. Det innebærer at virksomhetene må gjøre nye vurderinger etter nytt regelverk for å vurdere om eksisterende sikkerhetstiltak oppfyller kravene i ny sikkerhetslov og forskrifter. Om virksomheten oppfyller kravene i nytt regelverk må vurderes av tilsynsmyndigheten gjennom tilsyn. For de virksomheter som ikke oppfyller kravene i nytt regelverk, og ikke retter manglene, vil det kunne bli aktuelt å ilegge tvangsmulkt, overtredelsesgebyr eller straff etter ny sikkerhetslov kapittel 11.

I arbeidet med nytt regelverk har det blitt lagt til grunn at de virksomheter som oppfyller kravene i gjeldende sikkerhetslov, som utgangspunkt også oppfyller kravene i nytt regelverk. Endringer kan tenkes som følge av at virksomheter gjør nye risikovurderinger og reviderer sikkerhetstilstanden etter nytt regelverk, eller det gjøres en ny vurdering av graderings- eller klassifiseringsnivå.

For nye virksomheter som skal underlegges loven, vil det i enkeltvedtakene som fattes bli satt en rimelig frist for å oppfylle kravene i ny sikkerhetslov med forskrifter. Fristen må settes ut fra det eksisterende sikringsnivået i virksomheten, og hvilket arbeid som gjenstår før kravene er oppfylt.

Det er fastsatt i forskriftene at Nasjonal sikkerhetsmyndighet og sektortilsyn gis myndighet til å gjøre unntak fra kravene i lov og forskrift når det gjelder objekt- og infrastruktursikkerhet. Sektordepartement gis en mulighet til å gi dispensasjon fra sikkerhetstiltak tilsvarende daværende § 4-1 andre ledd i forskrift om objektsikkerhet, der det heter at objekteier i særlige tilfeller kan søke om dispensasjon fra sikkerhetstiltak der dette anses forsvarlig.

Tilråding

Forsvarsdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endringer i andre lover som følge av lov 1. juni 2018 nr. 24 om nasjonal sikkerhet (sikkerhetsloven).

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak til lov om endringer i andre lover som følge av lov 1. juni 2018 nr. 24 om nasjonal sikkerhet (sikkerhetsloven) i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til lov om endringer i andre lover som følge av lov 1. juni 2018 nr. 24 om nasjonal sikkerhet (sikkerhetsloven)

I

Lov 31. mars 1949 nr. 3 om bygging og sikring av drivstoffanlegg (drivstoffanleggloven) oppheves.

II

1. I lov 7. desember 1956 nr. 1 om tilsynet med finansforetak mv. gjøres følgende endringer:

§ 7 første, andre og tredje ledd skal lyde:

Tilsynets styremedlemmer og tjenestemenn, herunder personer som nevnt i § 2 femte ledd, har taushetsplikt overfor uvedkommende om det som de i sitt arbeid får kjennskap til om en kundes forhold. De må heller ikke gjøre bruk av det i ervervsvirksomhet. Taushetsplikten etter første og andre punktum og forvaltningslovens bestemmelser gjelder også for personer og institusjoner utenfor Finanstilsynet som mottar opplysninger underlagt lovpålagt taushetsplikt fra Finanstilsynet.

Taushetsplikten etter første ledd og forvaltningslovens bestemmelser gjelder ikke overfor Norges Bank, andre EØS-staters sentralbanker eller tilsynsmyndigheter som fører tilsyn som nevnt i § 1, herunder Den europeiske sentralbank, Den europeiske banktilsynsmyndighet, Den europeiske tilsynsmyndighet for forsikring og tjenestepensjoner, Den europeiske verdipapir- og markedstilsynsmyndighet, Det europeiske råd for systemrisiko og EFTAs overvåkingsorgan. Taushetsplikten gjelder heller ikke overfor Nasjonal sikkerhetsmyndighet ved deling av informasjon som er nødvendig for at sikkerhetsmyndigheten skal kunne utøve lovbestemte oppgaver. Taushetsplikten er heller ikke til hinder for at Finanstilsynet gir opplysninger til børs med tillatelse etter lov 29. juni 2007 nr. 74 om børsvirksomhet m.m. § 4, verdipapirregister med tillatelse etter verdipapirregisterloven § 3-1 eller sentral motpart med tillatelse etter verdipapirhandelloven § 13-1 om forhold som er nødvendig for utførelsen av disse institusjonenes lovbestemte oppgaver.

Departementet kan gi forskrift om at taushetsplikten ikke skal gjelde overfor tilsynsmyndigheter fra land utenfor EØS når disse fører tilsyn etter andre ledd første punktum. Departementet kan gi forskrift om Finanstilsynets utveksling av opplysninger med de myndigheter og organer taushetsplikten ikke gjelder overfor.

Nåværende andre til sjette ledd blir fjerde til åttende ledd.

2. I lov 24. mai 1985 nr. 28 om Norges Bank og pengevesenet mv. gjøres følgende endringer:

§ 11 fjerde ledd første punktum skal lyde:

Hovedstyret kan bestemme at den som skal utføre arbeid eller tjeneste for banken, utføre arbeid for en tjenesteleverandør til banken, eller for øvrig ha adgang uten følge til Norges Banks bygninger, må fremlegge uttømmende politiattest etter politiregisterloven § 41 nr. 1, eller tilsvarende utenlandsk politiattest, dersom sikkerhetsmessige hensyn tilsier det.

§ 11 nytt femte ledd skal lyde:

Hovedstyret kan bestemme at det skal innhentes kredittopplysninger om den som skal utføre arbeid eller tjeneste for banken, utføre arbeid for en tjenesteleverandør til banken, eller for øvrig ha adgang uten følge til Norges Banks bygninger, dersom sikkerhetsmessige behov tilsier det.

3. I lov 20. mai 1988 nr. 33 om politimyndighet i forsvaret skal § 1 andre ledd lyde:

Politimyndighet kan også utøves overfor den som opptrer i strid med forbud gitt i medhold av sikkerhetsloven § 7-5.

4. I lov 4. juli 2003 nr. 83 om elektronisk kommunikasjon (ekomloven) skal § 6-2 a første ledd andre punktum lyde:

Nasjonal sikkerhetsmyndighet kan i særskilte tilfelle og i korte tidsrom uten tillatelse fra myndigheten ta i bruk frekvenser som er tildelt andre, når dette er nødvendig tiltak for forsvarlig sikring av konferanserom, jf. sikkerhetsloven § 5-5.

5. I lov 20. mai 2005 nr. 28 om straff skal § 196 første ledd bokstav c lyde:

c) sikkerhetsloven § 7-5, jf. § 11-4.

6. I lov 17. juni 2005 nr. 101 om eigedomsregistrering skal § 22 sjette ledd lyde:

Opplysningar som er graderte etter sikkerhetsloven, skal førast i eit gradert register.

7. I lov 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling gjøres følgende endringer:

§ 20-7 første ledd første punktum skal lyde:

Dersom et tiltak krever bruk av skjermingsverdig informasjon etter sikkerhetsloven § 5-2 og § 5-3, eller tiltaket berører et objekt som Forsvarsdepartementet har utpekt som skjermingsverdig i medhold av sikkerhetsloven § 7-1, er tiltaket unntatt fra kapittel 20 til 25 i loven her.

§ 20-8 første ledd skal lyde:

Dersom tvingende sikkerhetshensyn gjør det nødvendig, kan hvert departement innen sitt myndighetsområde beslutte at et tiltak som skal utføres i tilknytning til et byggverk eller objekt som er utpekt som skjermingsverdig i henhold til sikkerhetsloven § 7-1, helt eller delvis skal være unntatt fra bestemmelser gitt i eller i medhold av denne lov.

8. I lov 5. juni 2009 nr. 35 om naturområder i Oslo og nærliggende kommuner skal § 3 andre ledd lyde:

Militære myndigheter skal se til at de bestemmelser som er gitt i eller i medhold av denne lov, blir overholdt i områder der personer ikke har adgang etter sikkerhetsloven § 7-5.

9. I lov 25. juni 2010 nr. 45 om kommunal beredskapsplikt, sivile beskyttelsestiltak og Sivilforsvaret skal § 24 d fjerde ledd lyde:

Dersom det kan skade nasjonale sikkerhetsinteresser om informasjon i rapportene blir kjent for uvedkommende, skal slik informasjon sikkerhetsgraderes etter sikkerhetsloven § 5-3.

10. I lov 16. desember 2016 nr. 92 om undersøkelser av ulykker og hendelser i Forsvaret skal § 19 andre ledd andre punktum lyde:

For sikkerhetsgraderte opplysninger gjelder sikkerhetsloven § 5-4.

III

Loven trer i kraft fra den tiden Kongen bestemmer.