Prop. 1 S

(2015–2016)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

FOR BUDSJETTÅRET 2016

Statsbudsjettet

Tilråding fra Finansdepartementet 25. september 2015, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedtrekk og prioriteringer i budsjettet for 2016

1.1 Hovedtrekk

Norge er et land med store muligheter. Vi har en høyt utdannet befolkning og store naturressurser. Over tid er det særlig vekstevnen i fastlandsøkonomien som bestemmer velferdsutviklingen i Norge. Da er det en utfordring at mange står utenfor arbeidslivet og at veksten i produktiviteten er lavere enn før. Regjeringen vil derfor særlig prioritere tiltak som styrker arbeidslinjen og som bidrar til å skape et omstillingsdyktig, vekstkraftig og mangfoldig næringsliv. Regjeringen løser viktige oppgaver i dag og ruster Norge for fremtiden.

Petroleumsnæringen vil være viktig for norsk økonomi i tiår fremover, men den vil ikke fortsette å trekke opp aktiviteten i fastlandsøkonomien, snarere tvert i mot. Det er behov for omstilling for å legge til rette for nye arbeidsplasser i privat, konkurranseutsatt sektor. Dette budsjettet fremmer omstilling på bred front gjennom lavere skattenivå og et bedre skattesystem, økt satsing på infrastruktur og kunnskap. Samtidig er det et ekspansivt budsjett som er godt tilpasset den aktuelle konjunktursituasjonen. Norsk økonomi er nå inne i en lavkonjunktur. Mange mister jobben i de næringer og landsdeler som berøres sterkest av at oljeprisen har falt. Regjeringen vil styrke innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling. Regjeringen forsterker den finanspolitiske innsatsen i budsjettet for 2016 med særskilte tiltak for økt sysselsetting.

For 2016 ventes en moderat vekst i fastlandsøkonomien på 1¾ pst. Dette er litt opp fra en anslått vekst på rundt 1¼ pst. i år. Anslagene er usikre. Fallet i oljeprisen siden i fjor sommer viser at utsiktene for norsk økonomi raskt kan endre seg. Selv om sysselsettingen fortsetter å vokse, blir arbeidsmarkedet gradvis mindre stramt. Så langt har arbeidsledigheten først og fremst steget i fylker på Sør- og Vestlandet med sterk tilknytning til oljenæringen, mens den har falt eller vært uendret i flertallet av de øvrige fylkene. Omslaget i etterspørselen fra oljenæringen vil kreve omstillinger.

Innenfor handlingsregelens langsiktige rammer skal den offentlige pengebruken tilpasses situasjonen i økonomien. Regjeringen foreslår å bruke 194 mrd. kroner av oljeinntektene i 2016. Dette innebærer en økt bruk av oljeinntekter som svarer til 0,7 pst. av trend-BNP for Fastlands-Norge. Det tilsvarer 2,8 pst. av Statens pensjonsfond utland ved inngangen til året.

Regjeringen legger vekt på hvordan oljepengene brukes. Stortinget har understreket at økningen i bruken av petroleumsinntekter bør rettes inn mot tiltak som kan øke produktiviteten, og dermed vekstevnen, i økonomien. Satsing på infrastruktur, utdanning og forskning er viktig for å få en mer velfungerende økonomi. Brede skattelettelser kan stimulere til sparing og høyere arbeidstilbud. Regjeringen følger opp innstillingen fra Skatteutvalget ved å legge fram en egen melding med forslag til skattereform.

Regjeringen har i budsjettet for 2016 prioritert tiltak som fremmer arbeid, aktivitet og omstilling. Regjeringens hovedprioriteringer er:

Økt velferd i kommunene.

Helseområdet styrkes betydelig.

Landet bygges med et kraftig løft for samferdsel.

En stor satsing på kunnskap for å gi muligheter for alle og styrke konkurransekraften.

Trygghet i hverdagen og styrket beredskap ved økt satsing på justissektoren.

Tiltakspakke for økt sysselsetting.

Regjeringen vil forvalte skattebetalernes penger med respekt og motarbeide sløsing med offentlige midler. Regjeringen vil derfor videreføre avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen i 2016. Kravet om mindre byråkrati og mer igjen for pengene frigjør ressurser til prioriterte formål.

1.2 Hovedprioriteringer i 2016

Kommuneøkonomi

En god og forutsigbar kommuneøkonomi er viktig for at kommunene og fylkeskommunene skal kunne ivareta sine oppgaver. Regjeringens forslag til kommuneopplegg for 2016 legger til rette for at kommunene og fylkeskommunene kan tilby flere og bedre tjenester. Opplegget gir rom for økt velferd for pleietrengende, et mer tilgjengelig barnehagetilbud og mer kunnskap i skolen.

Forslaget innebærer en realvekst i kommunesektorens frie inntekter på 4,7 mrd. kroner og samlede inntekter på 7,3 mrd. kroner. Styrkingen av kommuneøkonomien i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2015 videreføres i inntektsgrunnlaget i 2016. Veksten i samlede inntekter er høyere enn øvre grense i det varslede vekstintervallet i Kommuneproposisjonen 2016.

Innenfor veksten i frie inntekter er enkelte formål særskilt ivaretatt. Av veksten for kommunene begrunnes 0,4 mrd. kroner med en satsing på rusomsorg, 0,2 mrd. kroner med en styrking av helsestasjoner og skolehelsetjenesten og 0,4 mrd. kroner med et mer fleksibelt barnehageopptak. Av veksten i fylkeskommunenes frie inntekter begrunnes 0,2 mrd. kroner med opprusting og fornying av fylkesvegene. Veksten i frie inntekter er høyere enn det som er nødvendig for å dekke formålene ovenfor og anslåtte demografi- og pensjonskostnader. I Regjeringens tiltakspakke for økt sysselsetting foreslås det et engangstilskudd på 500 mill. kroner til vedlikehold og rehabilitering av skoler og omsorgsbygg som kommer i tillegg til veksten i kommunenes inntekter.

Også på andre kommunale og fylkeskommunale ansvarsområder legger Regjeringen til rette for flere og bedre tjenester. Innenfor barnehagesektoren nås i 2016 målet om likeverdig behandling av kommunale og ikke-kommunale barnehager. Finansieringsordningen for ikke-kommunale barnehager foreslås lagt om. Regjeringen foreslår bl.a. endringer i beregningen av pensjons- og kapitalkostnader som vil gi bedre samsvar mellom kostnadene i de ikke-kommunale barnehagene og tilskuddet de får fra kommunen. I tillegg til likeverdig behandling gir denne omleggingen rom for å øke satsingen på kompetanse og kvalitet i barnehagene med om lag 160 mill. kroner.

I skolesektoren foreslår Regjeringen bl.a. å utvide timetallet i naturfag med en time på 5.-7. trinn fra høsten 2016. Lærlingtilskuddet foreslås økt ytterligere. Dermed vil lærlingtilskuddet ha økt med til sammen 12 500 kroner per lærekontrakt under denne Regjeringen.

Innenfor de kommunale helse- og omsorgstjenestene foreslår Regjeringen bl.a. 1 200 nye dagaktivitetsplasser for hjemmeboende med demens og at det kan gis tilsagn om 2 500 plasser innenfor investeringstilskuddet til heldøgns omsorgsplasser. Det skal også gjennomføres et forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenester.

I samferdselssektoren foreslår Regjeringen et tilskudd på 100 mill. kroner til planlegging av Fornebubanen. Videre foreslås en ny investeringsramme på 3 mrd. kroner innenfor rentekompensasjonsordningen for fylkesveger.

Regjeringen mener det er rom for mer effektiv ressursbruk i kommunesektoren, noe også produktivitetskommisjonen viser. Dersom kommunene og fylkeskommunene klarer å effektivisere, vil tjenestetilbudet kunne styrkes ut over det som følger av inntektsveksten.

Regjeringens mål for kommunereformen er gode og likeverdige tjenester, en helhetlig og samordnet samfunnsutvikling, bærekraftige og økonomisk robuste kommuner og et styrket lokaldemokrati. Det foreslås å bevilge midler til å dekke engangskostnader i kommuner hvor det allerede i 2016 fattes nasjonale vedtak om sammenslåing.

Helse

Regjeringens mål er at alle skal ha tilgang til likeverdige helsetjenester av god kvalitet. Gjennom økte bevilgninger, klare prioriteringer og nye løsninger viser Regjeringen at den prioriterer helse- og omsorgssektoren.

Forskning og analyser viser at det er gode resultater på en rekke områder i norsk helsetjeneste. Kompetente ansatte bidrar til god kvalitet. Det er likevel behov for endringer og forbedringer. Bedre organisering, effektivitet og kommunikasjon kreves for å få bedre resultater. Regjeringen vil ta vare på det som fungerer bra, og forbedre det som kan bedres. I 2016 videreføres reformen med fritt behandlingsvalg. Reformen skal redusere ventetidene, øke valgfriheten for pasientene og bidra til at de offentlige sykehusene blir mer effektive. Regjeringen vil legge fram en nasjonal helse- og sykehusplan.

Regjeringen ønsker ikke at pasienter skal måtte vente unødvendig og uten medisinsk begrunnelse. I budsjettet for 2016 foreslås det derfor økte bevilgninger for å behandle flere pasienter i sykehusene. Budsjettforslaget gir rom for en vekst i aktiviteten på om lag 2,5 pst. inkludert fritt behandlingsvalg. Sammenlignet med tidligere år er dette en høy vekst. Veksten omfatter behandling innen somatikk, psykisk helsevern, rus og rehabilitering. I tillegg foreslår Regjeringen å gi investeringslån til vedlikeholdsinvesteringer ved Oslo universitetssykehus og nytt PET-senter ved UNN Tromsø.

Regjeringen vil bedre tilbudet til personer med rusproblemer og personer med psykiske lidelser. De regionale helseforetakene skal derfor prioritere tverrfaglig spesialisert rusbehandling og psykisk helsevern. I budsjettforslaget for 2016 er 400 mill. kroner av veksten i kommunenes frie inntekter begrunnet i en satsing på rus og psykisk helse. For å sikre kvalitet og tilgjengelighet må de kommunale tjenestene også styrkes. Regjeringen vil legge fram en opptrappingsplan for rusfeltet høsten 2015.

Regjeringen har lagt fram Meld. St. 26 (2014–2015) Fremtidens primærhelsetjeneste – nærhet og helhet. Meldingen peker ut en retning for den videre utviklingen av de kommunale tjenestene. Regjeringen vil legge til rette for at flere eldre kan bo lenger hjemme med tilpassede tjenester. Omsorgstjenestene er i hovedsak kommunenes ansvar, og forslaget til vekst i kommunenes frie inntekter gir rom for økt velferd for brukerne av disse tjenestene. I tillegg legges det til rette for utbygging av flere heldøgns omsorgsplasser og flere plasser til dagtilbud for hjemmeboende med demens. Gode tjenester er avhengig av kompetanse hos de ansatte, framtidsrettet organisering og godt samarbeid mellom fagmiljøene. Derfor legger Regjeringen fram et kompetanseløft som skal bidra til at sektoren har tilstrekkelig og kompetent bemanning og god ledelse. Regjeringen vil i 2016 starte opp et forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene. Målet med forsøket er å prøve ut om statlig finansiering gir bedre behovsdekning og mer likeverdig behandling på tvers av kommunegrenser.

Samferdsel

Å forbedre og fornye landets transportinfrastruktur er en høyt prioritert oppgave for Regjeringen. Reduserte transportkostnader vil styrke konkurranseevnen for næringslivet og legge til rette for et velfungerende bo- og arbeidsmarked over hele landet. Regjeringen arbeider med en gjennomgripende reform av samferdselssektoren. Det overordnede målet er økt effektivitet og større samfunnsøkonomisk lønnsomhet samlet sett i transportsektoren, med en finansiering innenfor de rammene handlingsregelen setter. I reformarbeidet legges det vekt på helhetlige løsninger for transportsektoren. Det er viktig med økt konkurranse i flere deler av sektoren, og det må stilles krav til økt produktivitet og effektivitet.

Regjeringen vil øke bevilgningene til utbygging av veg og kollektivtransport ut over den økonomiske rammen i Nasjonal Transportplan 2014-2023 og redusere bompengebelastningen for trafikantene. Med Regjeringens budsjettforslag øker bevilgningene til NTP-formål med 3,8 mrd. kroner målt i 2016-priser sammenlignet med 2015. Selv uten videre opptrapping og uten videreføring av tiltakspakken innebærer budsjettforslaget at de økonomiske planrammene i første fireårsperiode i NTP vil bli overoppfylt i 2017. Samtidig med økte bevilgninger til samferdselsformål gjennomføres det viktige tiltak for å bedre ressursutnyttelsen i sektoren.

Budsjettforslaget for 2016 legger opp til bedre forvaltning av eksisterende infrastruktur gjennom mer ressurser til drift og vedlikehold. Vedlikeholdsetterslepet på veg ble i 2015 redusert for første gang på flere tiår, og Regjeringens budsjettforslag innebærer økt vedlikehold og fornying både for veg og jernbane. Regjeringen legger opp til et høyt aktivitetsnivå for riksveginvesteringer. Det foreslås både betydelige bevilgningsøkninger til Statens vegvesen samt etablering av et utbyggingsselskap for veg fra 1. januar 2016. Utbyggingsselskapet skal bygge ut mer helhetlig enn i dag og gi mer effektiv ressursbruk. De mest samfunnsøkonomisk lønnsomme prosjektene i selskapets portefølje skal prioriteres. Regjeringen legger opp til at bevilgningene til utbyggingsselskapet økes til 5 mrd. kroner årlig fra og med 2018.

Regjeringen foreslår i tillegg 30 mrd. kroner i kapitalinnskudd til infrastrukturfondet. Sammen med tidligere innskudd vil fondet med dette være på til sammen 100 mrd. kroner. Fondet bidrar til forutsigbar finansiering av samferdselsinfrastruktur.

Bompengereformen følges opp i budsjettforslaget. Det legges opp til å redusere antallet bompengeselskaper fra dagens 60 til fem. Regjeringen foreslår videre 400 mill. kroner til en rentekompensasjonsordning for bompengelån. Tiltakene vil bidra til at innbetalte bompenger i større grad vil gå til selve prosjektene og i mindre grad betale for finansiering av lån.

Regjeringen vil også reformere jernbanesektoren, slik at den skal få en bedre styringsstruktur, en mer forretningsmessig organisasjonsform, bedre kundeorientering og tydeligere mål. Målet er å utnytte de store investeringene i jernbaneinfrastruktur de senere år på en bedre måte.

Kunnskap

Regjeringen har høye ambisjoner for Norge som kunnskapsnasjon. Høy kvalitet i alle ledd fra barnehage via skole til høyere utdanning og forskning skal gi kompetente arbeidstagere og gode forutsetninger for økt konkurransekraft, verdiskaping og velferd.

Regjeringen følger opp langtidsplanen for forskning og høyere utdanning. Budsjettforslaget inkluderer 238 nye rekrutteringsstillinger, ny forskningsinfrastruktur og økte stimuleringsmidler for deltakelse i Horisont 2020. Det foreslås også økte forskningsbevilgninger til de langsiktige prioriteringene i langtidsplanen over Kunnskapsdepartementets og andre departementers budsjetter, og å utvide skattefradraget for kostnader til FoU. Foreløpige anslag tilsier samlede bevilgninger til forskning og utvikling på om lag 32,5 mrd. kroner i 2016. Det utgjør 1,01 pst. av anslått BNP i 2016. Når Skattefunn inkluderes, er den totale offentlige innsatsen 35,2 mrd. kroner, 1,09 pst. av anslått BNP i 2016.

Regjeringen ønsker effektive utdannings- og forskningsinstitusjoner med solide fagmiljøer og utdanninger av høy kvalitet. Det foreslås totalt 175 mill. kroner til strukturreformen innenfor universitets- og høyskolesektoren. Finansieringssystemet for universiteter og høyskoler foreslås endret med virkning fra 2017 for å få bedre måloppnåelse.

Gode studentvelferdstilbud er viktig for å kunne ta høyere utdanning. For tredje året på rad foreslår Regjeringen å bedre de økonomiske vilkårene til studentene gjennom å øke basisstøtten utover prisveksten. Regjeringen ønsker også at det skal bygges flere studentboliger, og budsjettforslaget legger rette for bygging av 2 200 nye boliger.

Nøkkelen til å øke kunnskapsnivået til elevene er å satse på kompetansen til lærerne. I Lærerløftet legger Regjeringen vekt på solid faglig og pedagogisk lærerkompetanse som en forutsetning for et kvalitetsløft i norsk skole. Det foreslås derfor å øke antallet rekrutteringsstillinger i lærerutdanningen. I løpet av to år er antallet plasser i videreutdanningen nesten tredoblet, og over 5 000 lærere vil få tilbud om videreutdanning i 2016. Det foreslås om lag 1 mrd. kroner til videreutdanning av lærere i 2016. I tillegg videreføres rektorutdanningen og stipendordningen for ikke-kvalifisert undervisningspersonell.

For å bidra til et bedre skolemiljø for elevene og lærerne foreslår Regjeringen å øke investeringsrammen i rentekompensasjonsordningen for skole- og svømmeanlegg med 1,5 mrd. kroner.

Gjennom realfagstrategien for barnehagen og grunnopplæringen vil Regjeringen forbedre motivasjon, læring og resultater i realfagene. I tillegg til å utvide timetallet i naturfag med en time på 5.-7. trinn fra høsten 2016, foreslår Regjeringen økte midler til flere realfagskommuner. Det foreslås også en økt satsing på lesing og skriving gjennom kompetanseutvikling for lærere i barnehager og grunnopplæringen.

På barnehageområdet foreslås økte bevilgninger til kompetanse og kvalitet i barnehagene. Målet om full likeverdig behandling av kommunale og ikke-kommunale barnehager blir nådd i 2016. Regjeringen viderefører det nasjonale minstekravet til redusert foreldrebetaling og gratis kjernetid for 4- og 5-åringer fra familier med lav inntekt.

Budsjettforslaget inneholder 93 mill. kroner til yrkesfagløftet. Dette omfatter økt lærlingtilskudd, nytt godkjenningsorgan for personer med utenlandsk fagutdanning og kompetanseheving hos yrkesfaglærere. Satsingen skal bidra til å rekruttere flere lærere, at flere får en godkjent lærerutdanning og at yrkesfaglærerne får gode muligheter til å delta i etter- og videreutdanning.

Utdanning og livslang læring gjør det mulig for den enkelte å delta i arbeid og samfunnsliv. Regjeringen vil legge fram en stortingsmelding om livslang læring og utenforskap i 2016, og foreslår midler til oppfølging av meldingen.

Tiltakspakken for økt sysselsetting inneholder flere tiltak på kunnskapsområdet, herunder rekrutteringsstillinger, studieplasser innenfor praktisk-pedagogisk utdanning, rehabilitering av universitetsmuseet i Bergen og oppgradering av universitetsbygg.

Justis og beredskap

Regjeringen jobber for et tryggere samfunn. Nærpolitireformen gjennomføres fra 1. januar 2016. Reformen vil bidra til et mer operativt og synlig nærpoliti med kapasitet til å forebygge, etterforske og påtale kriminelle handlinger. Bemanningen i politiet økes. Budsjettforslaget legger til rette for at alle nyutdannede fra Politihøgskolen i 2016 skal kunne tilbys jobb i politiet. Regjeringen vil også modernisere politiets IKT-løsninger.

Større kapasitet i politiet er viktig for balansen i straffesakskjeden. Effektiv saksflyt i straffesakskjeden forutsetter også tilstrekkelig soningskapasitet. Budsjettforslaget innebærer at det etableres nye plasser ved fengslene i Ullersmo og på Eidsberg som skal være erstatningskapasitet når Oslo fengsel avd. A legges ned. Innleie av fengselsplasser i Nederland fortsetter. Som en del av Regjeringens tiltakspakke for økt sysselsetting legges det opp til ekstraordinære rehabiliteringstiltak i fengslene, blant annet ved Åna fengsel og Bergen fengsel.

Situasjonen i Syria er fremdeles svært alvorlig. Regjeringen foreslår å ta ut 3 120 overføringsflyktninger i 2016, hvorav 3 000 plasser forbeholdes syrere. Samtidig opprettholdes innsatsen for å gjennomføre flere og raskere returer av kriminelle utlendinger og asylsøkere uten beskyttelsesbehov. Saksbehandlingskapasiteten i Utlendingsdirektoratet økes.

Landet må gjøres bedre i stand til å håndtere framtidige kriser. Nødnett ferdigstilles i 2015 og anskaffelsen av nye redningshelikoptre videreføres i 2016. Forprosjekteringen av nytt beredskapssenter for politiets nasjonale ressurser startes. Regjeringen vil også bedre beredskapen i nordområdene ved at seilingssesongen for fartøyet til sysselmannen på Svalbard utvides. Videre økes kapasiteten til arbeid med samfunnssikkerhet hos fylkesmennene og Nasjonal sikkerhetsmyndighet gis økt evne til å kunne detektere falske basestasjoner. Tiltakene bidrar til bedre beredskap i hele landet.

Trusselbildet mot Norge er skjerpet. Som en konsekvens av dette foreslår Regjeringen å bedre kapasiteten i PST gjennom økt bemanning og nye lokaler.

For å avhjelpe situasjonen i Middelhavet videreføres det norske bidraget til Frontex. Regjeringen legger opp til at det norske skipet Siem Pilots tilstedeværelse i Middelhavet forlenges med seks måneder, og viderefører de økte norske tilskuddene til Frontex-operasjonene Triton og Poseidon.

Tiltakspakken

Regjeringen er opptatt av å sikre høy sysselsetting og lav ledighet. Som en del av budsjettet legger Regjeringen fram en tiltakspakke for økt sysselsetting på i alt 4 mrd. kroner. Tiltakene i pakken er midlertidige og innrettet slik at de lett skal kunne reverseres. Pakken er rettet mot områder som i særlig grad merker konsekvensene av lavere vekst. Det foreslås en rekke tiltak innenfor vedlikehold og bygg, samt innovasjon og næring. I tillegg foreslår Regjeringen flere tiltaksplasser.

En betydelig del av tiltakspakken gjelder vedlikehold og bygg. Disse tiltakene utgjør til sammen 2,5 mrd. kroner. Av de foreslåtte bevilgningene går 1,1 mrd. kroner til samferdselsformål. På Jernbaneverkets budsjett foreslås økte midler til vedlikehold og fornying, blant annet på Vossabanen og Jærbanen. Under Statens vegvesen foreslår Regjeringen økt vedlikehold og en høyere innsats for fornying av veger. Til Kystverket foreslås det midler til vedlikehold av fyrstasjoner og utbedring av stormskader på fiskerihavner på Vestlandet og i Nord-Norge.

Regjeringen foreslår et engangstilskudd på 500 mill. kroner til vedlikehold og rehabilitering av skoler og omsorgsbygg i kommunene. Videre foreslår Regjeringen økte midler til vedlikehold av statlige eiendommer, blant annet sykehus og fengsler. I tillegg foreslår Regjeringen å oppgradere universitetsbygg og å starte fase 2 i rehabiliteringen av Universitetsmuseet i Bergen.

Under Kulturdepartementet foreslås ekstraordinære tilskudd til bygningstiltak og vedlikehold ved museer, teatre og kulturhistoriske bygninger. På Olje- og energidepartementets budsjett forseres innsatsen mot flom og skred.

Tiltakene for næring og innovasjon summeres til nær 1 mrd. kroner. Under Nærings- og fiskeridepartementet er det en betydelig satsing på næringsrettet forskning og innovasjon gjennom etablerertilskuddsordningen, miljøteknologiordningen, presåkornfond, Brukerstyrt innovasjonsarena (BIA) og Forny 2020. Under Olje- og energidepartementet foreslås det å øke støtten til forskning og utvikling i petroleumsnæringen.

På Forsvarsdepartementets budsjett foreslås økt bevilgning til vedlikehold av Sjøforsvarets fartøy. Også under Nærings- og fiskeridepartementet foreslås det midler til vedlikehold og oppgradering av forskningsfartøy. Tiltakene vil blant annet bidra til sysselsetting for verftsindustrien på Vestlandet. Økt tilskudd under Riksantikvaren til istandsetting av større verneverdige fartøyer vil også bidra til økt aktivitet i denne næringen.

Regjeringens forslag til bevilgning til arbeidsmarkedstiltak legger til rette for en økning i tiltaksnivået for ledige på om lag 4 000 tiltaksplasser fra Saldert budsjett 2015.

Også ut over denne særskilte tiltakspakken inneholder budsjettforslaget for 2016 en rekke tiltak for aktivitet og omstilling.

Tiltakspakke for økt sysselsetting

Mill. kroner

Gul bok 2016

Vedlikehold og bygg

2 498

Engangstilskudd til vedlikehold og rehabilitering av skoler og omsorgsbygg i kommunene

500

Vedlikehold og fornying av jernbanen, herunder Vossabanen og Jærbanen

480

Vedlikehold riksvegnettet – reasfaltering og øvrig vedlikehold

340

Forsering av vedlikeholdsinvesteringer i sykehusbygg

300

Fornying- og programområdetiltak på riksveg

200

Statsbygg – vedlikehold og rehabilitering, herunder av fengsler

200

Forsering av kartleggings- og flomsikringsprosjekter

100

Tilskudd nasjonale kulturbygg

64

Oppgradering av universitetsbygg

60

Tilskudd til vedlikehold av kulturhistoriske bygninger

57

Vedlikehold av fyrstasjoner og fjerning av eierløse blåskjellanlegg

50

Universitetsmuseet Universitetet i Bergen

40

Utbedring av stormskader på fiskerihavner Vestlandet/Nord-Norge

38

Nytt museumsmagasin ved Norsk Oljemuseum

30

Regionale forskningsfond (Agder, Vestlandet)

19

Stiftelsen Arkivet i Kristiansand

15

Pumps and pipes, kompetanseoverføring fra olje- til helsesektoren

5

Næring og innovasjon

960

Vedlikehold Sjøforsvaret

320

Vedlikehold og oppgradering av forskningsfartøy

100

Etablerertilskudd

100

Miljøteknologiordningen

100

DEMO 2000

100

Rekrutteringsstillinger forskning

50

Presåkornfond

50

Brukerstyrt innovasjonsarena (BIA)

50

Forny 2020

50

Istandsetting av verneverdige fartøyer

40

Tiltaksplasser

589

Tiltaksplasser for ledige

589

Sum tiltakspakke

4 047

Kilde: Finansdepartementet

Flyktninger og asylsøkere

En rekke store uløste konflikter og humanitære kriser preger den internasjonale dagsordenen. I følge FNs høykommissær for flyktninger er over 60 millioner mennesker på flukt, som flyktninger eller som fordrevne i egne land. Dette krever en stor internasjonal innsats både for å løse konflikter, stabilisere sårbare stater og for å bistå mennesker på flukt.

Situasjonen i Syria er særlig alvorlig. Ifølge FN har over 4 millioner syrere flyktet fra landet siden sommeren 2012. Over 7 millioner er internt fordrevet i Syria. De fleste syriske flyktninger befinner seg fortsatt i nærområdene. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til humanitær bistand og nødhjelp med 1 mrd. kroner. Mye skal gå til å hjelpe den syriske befolkningen i Syria og i nabolandene. Behovene i regionen er prekære og må møtes raskt. Dette er bakgrunnen for at Norge har tatt initiativ til en giverlandskonferanse for å sørge for økt støtte fra verdenssamfunnet. Norge gir også politisk og økonomisk støtte til FNs arbeid for en politisk løsning på konflikten i Syria.

I Europa opplever vi nå en historisk stor tilstrømning av flyktninger og migranter. Dimensjonene er så store at det krever utstrakt grad av samarbeid mellom landene i Europa. Det er viktig at Schengen- og Dublinregelverket fungerer og at registering og kontroll skjer ved yttergrensene. Mennesker med beskyttelsesbehov må få effektiv beskyttelse. Migranter som kommer uten at det foreligger grunnlag for opphold, må returneres raskt. Norge vil delta aktivt i EUs arbeid med migrasjonsutfordringene også i 2016.

For å avhjelpe situasjonen i Middelhavet videreføres blant annet det norske bidraget til Frontex. Regjeringen legger opp til at det norske skipet Siem Pilots tilstedeværelse i Middelhavet forlenges med seks måneder og viderefører de økte norske tilskuddene til Frontex-operasjonene Triton og Poseidon.

Det er stor usikkerhet om utviklingen vi er inne i og hvor mange asylsøkere som vil komme til Norge fremover. Regjeringen har lagt fram forslag om tilleggsbevilgninger for 2015 for å håndtere situasjonen. Regjeringen forventer at det også vil være behov for å komme tilbake til konsekvensene av de økte asylankomstene ifm. nysalderingen av budsjettet for 2015.

Tilstrømningen av asylsøkere har økt vesentlig fra august i år. Til grunn for bevilgningsforslagene i denne proposisjonen ligger blant annet en prognose fra Beregningsgruppen for utlendingsforvaltningen (BGU) om at Norge vil få 11 000 asylsøkere årlig i 2015 og 2016. På bakgrunn av den store økningen i asylankomster høsten 2015 vil Regjeringen legge fram et tilleggsnummer til 2016-budsjettet med grunnlag i oppdaterte anslag for asylankomster og annen informasjon. BGU vil utarbeide nye anslag primo oktober.

Regjeringen følger opp Stortingets vedtak i forbindelse med behandlingen av Dokument 8:135 S (2014–2015) (Syria-avtalen). Regjeringen har meddelt FNs høykommissær for flyktninger at Norge er rede til å ta imot inntil 8 000 syriske overføringsflyktninger for årene 2015, 2016 og 2017. Dette er et høyt antall sammenliknet med andre europeiske land. For å følge opp Stortingets vedtak foreslår Regjeringen å ta imot 3 120 overføringsflyktninger i 2016, hvorav 3 000 syrere. I 2015 tar Norge ut 2 000 syriske overføringsflyktninger.

Det er viktig at uttaksprosessen foregår på en forsvarlig måte. Blant annet er det av sikkerhetsmessige hensyn behov for tilstedeværelse fra PST og Politiets utledningsenhet under uttakene.

Det tar normalt mellom fire og seks måneder fra en overføringsflyktning får innvilget innreisetillatelse til Norge til han eller hun ankommer Norge og bosettes. Dette skyldes hovedsakelig at det tar tid å finne bosettingskommuner. Erfaringsmessig kan det oppstå forhold knyttet til utreiseproblematikk fra vertsland i regionen som forsinker ankomstene til Norge. Det er anslått at rundt 2 620 overføringsflyktninger vil ankomme Norge i 2016 hvorav 770 er tatt ut i 2015 og 1 850 er tatt ut i 2016. De øvrige flyktningene som tas ut i 2016, vil ankomme Norge i 2017.

Bosettingsarbeidet i kommunene er viktig for å håndtere en situasjon med økt uttak av overføringsflyktninger kombinert med en stor tilstrømning av asylsøkere. Kommunene har i 2015 vedtatt å bosette et rekordstort antall flyktninger, og det er en positiv utvikling. Regjeringen foreslår flere tiltak i 2016-budsjettet for å bidra til økt bosetting. Regjeringen foreslår blant annet 50 mill. kroner til ekstratilskudd til kommuner ved bosetting av flyktninger. Regjeringen foreslår i tillegg å styrke det særskilte tilskuddet ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger med 25 mill. kroner. Husbanken skal kunne gi tilsagn til om lag 1 400 boliger. Over tid er det avgjørende å sikre at de som kommer, integreres godt og kommer inn på arbeidsmarkedet. Derfor foreslås 7 mill. kroner på Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementets budsjett for bedre kartlegging av flyktningers kompetanse.

Arbeidet med uttak og ankomst av overføringsflyktninger medfører økte utgifter på om lag 100 mill. kroner i 2016 under budsjettene til Justis- og beredskapsdepartementet og Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet. Overføringsflyktningene har prioritet foran personer i mottak som venter på bosetting, og blir ved ankomst til Norge bosatt direkte i kommunene. Bosettingsklare flyktninger blir dermed sittende lenger i mottak, noe som både øker utgiftene og fører at det tar lengre tid før flyktningene blir integrert og kommer i arbeid. Derfor anslås utgiftene til drift av mottak og tilskudd til vertskommuner og beboere isolert sett å øke med 90 mill. kroner i 2016. Ved utløpet av august var det 5 100 beboere i mottak som ventet på bosetting.

Kommunene mottar integreringstilskudd de fem første årene etter flyktningene bosettes. Utgiftene på statsbudsjettet til integreringstilskudd avhenger i hovedsak av hvor mange som bosettes i kommunene. Flere overføringsflyktninger innebærer ikke i seg selv at flere personer bosettes i 2016 og utløser integreringstilskudd, men fører isolert sett til økt belegg i mottakene. Uttak av 3 000 syriske overføringsflyktninger medfører derfor ingen store endringer på Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementets budsjett i 2016. Avtalen innebærer imidlertid betydelig økte utgifter for kommende år. Bare det statlige integreringstilskuddet og tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for 8 000 overføringsflyktninger utgjør om lag 7,4 mrd. kroner over fem år. Også asylsøkere som får opphold som flyktninger, utløser integreringstilskudd i samme størrelsesorden per person. I tillegg vil økt innbyggertall medføre økte kostnader innenfor kommunenes ansvarsområde. Dette vil bli hensyntatt i beregningene av demografikostnader for kommunene. På lengre sikt vil konsekvensene av avtalen i stor grad avhenge av arbeidsmarkedstilknytningen til de bosatte flyktningene. De årlige utgiftene til drift av mottak til 8 000 flere personer over dagens nivå utgjør om lag 1,1 mrd. kroner. Dersom antallet bosatte eller returnerte øker, vil merutgiftene bli lavere.

2 Nærmere om budsjettforslaget

2.1 Hovedtall i statsbudsjettet

Det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Bruken av oljeinntekter over statsbudsjettet måles ved det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet. I beregningen korrigeres det bl.a. for virkningene av økonomiske svingninger på skatter, avgifter, renter og ledighetstrygd. Endringen i dette underskuddet er et forenklet mål på budsjettets virkning på økonomien. Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2016 innebærer et strukturelt, oljekorrigert budsjettunderskudd på 194 mrd. kroner. Bruken av oljeinntekter anslås 87 mrd. kroner lavere enn banen for forventet fondsavkastning (4-prosentbanen). Den betydelige avstanden må ses i sammenheng med sterk vekst i fondskapitalen. Målt som andel av anslått kapital i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til 2016 utgjør underskuddet 2,8 pst.

Fra 2015 til 2016 ligger bruken av fonds- og oljeinntekter an til å øke med 22,6 mrd. kroner. Dette innebærer en økt bruk av fonds- og oljeinntekter som svarer til 0,7 pst. av trend-BNP for Fastlands-Norge

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet og Statens pensjonsfond

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet tilsvarer den faktiske overføringen av oljeinntekter til statsbudsjettet, som sørger for at statsbudsjettet går i balanse. For 2016 anslås dette underskuddet til 207,8 mrd. kroner. Forskjellen mellom det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet og det oljekorrigerte budsjettunderskuddet er nærmere forklart i Nasjonalbudsjettet 2016.

Det samlede overskuddet på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond anslås til 205,9 mrd. kroner i 2016. Overskuddet består av statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten fratrukket overføringen til statsbudsjettet for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, samt renteinntekter og utbytte i Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge.

Den samlede kapitalen i Statens pensjonsfond ved utgangen av 2016 anslås til 7 659 mrd. kroner. Av dette er 7 449 mrd. kroner i Statens pensjonsfond utland, mens 210 mrd. kroner er i Statens pensjonsfond Norge. Utenlandsdelen av fondet anslås dermed å øke med 424 mrd. kroner, fra en anslått kapital på 7 025 mrd. kroner ved utgangen av 2015.

Tabell 2.1 Hovedtall i statsbudsjettet og Statens pensjonsfond utenom lånetransaksjoner

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Gul bok 2016

Endring i pst.

1.

Statsbudsjettets stilling

A

Statsbudsjettets inntekter i alt

1 331,5

1 241,8

-6,7

A.1

Inntekter fra petroleumsvirksomhet

342,0

233,1

-31,8

A.2

Inntekter utenom petroleumsvirksomhet

989,6

1 008,8

1,9

B

Statsbudsjettets utgifter i alt

1 201,8

1 245,6

3,6

B.1

Utgifter til petroleumsvirksomhet

38,0

29,0

-23,7

B.2

Utgifter utenom petroleumsvirksomhet

1 163,8

1 216,6

4,5

Statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd (A.2-B.2)

-174,2

-207,8

19,3

+

Overført fra Statens pensjonsfond utland

174,2

207,8

19,3

=

Statsbudsjettets overskudd før lånetransaksjoner

0,0

0,0

-

2.

Statens pensjonsfond

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet (A.1-B.1), overføres til Statens pensjonsfond utland

304,0

204,1

-32,9

-

Overført til statsbudsjettet

174,2

207,8

19,3

+

Renteinntekter og utbytte i Statens pensjonsfond

178,3

209,6

17,6

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

308,0

205,9

-33,2

3.

Statsbudsjettet og Statens pensjonsfond samlet

Overskudd

308,0

205,9

-33,2

Kilde: Finansdepartementet

2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Tabell 2.2 viser statsbudsjettets større inntekter og utgifter når petroleumsvirksomheten og lånetransaksjoner holdes utenom.

Tabell 2.2 Statsbudsjettets inntekter og utgifter utenom petroleumsvirksomhet og lånetransaksjoner

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Gul bok 2016

Endring i pst.

Statsbudsjettets inntekter (utenom petroleum)

989,6

1 008,8

1,9

Sum skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

922,0

929,3

0,8

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

302,9

310,0

2,4

Merverdiavgift

256,2

263,5

2,9

Skatt på formue og inntekt

259,0

250,4

-3,3

Avgift på bil, bensin mv.

47,3

46,6

-1,6

Avgifter på tobakk og alkohol

19,8

20,2

2,0

Elektrisitetsavgift

8,9

9,0

1,4

Tollinntekter

3,2

3,4

5,0

Andre avgifter

24,7

26,2

6,3

Renter og aksjeutbytte

32,1

26,9

-16,2

Inntekter av statens forretningsdrift

2,1

2,3

9,2

Andre inntekter

33,4

50,3

50,6

Statsbudsjettets utgifter (utenom petroleum)

1 163,8

1 216,6

4,5

Sum folketrygden

418,7

439,5

5,0

Alderspensjon

190,2

202,5

6,5

Sykepenger

39,7

40,8

2,8

Øvrige sosiale formål

127,6

129,7

1,6

Helsetjenester

28,9

30,0

3,8

Foreldrepenger

19,1

20,3

6,6

Arbeidsliv

13,2

16,2

22,8

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

152,8

156,9

2,7

Regionale helseforetak

131,4

140,5

6,9

Transport og kommunikasjon

54,7

59,6

8,9

Forsvaret

43,8

49,1

12,1

Høyere utdanning og fagskoler

32,5

34,6

6,4

Offisiell utviklingshjelp¹

31,8

32,4

1,8

Barnetrygd og kontantstøtte

17,0

16,7

-1,8

Politi og påtalemyndighet

15,3

16,4

7,1

Jordbruksavtalen

14,3

14,4

0,6

Renter på statsgjeld

12,9

10,7

-16,9

Andre utgifter

238,6

245,8

3,0

Oljekorrigert overskudd

-174,2

-207,8

19,3

¹ Den ODA-godkjente offisielle utviklingshjelpen inkluderer i tillegg midler til Norfund (grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland), samt Riksrevisjonens bistandsutgifter og utgifter til merverdiavgift til bistandsformål (som budsjetteres under Finansdepartementet).

2.2.1 Inntekter

De største inntektene kommer fra skatter og avgifter fra Fastlands-Norge. Anslagene for skatter og avgifter for 2016 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2015, hvor ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er anslagene basert på de vekstforutsetningene for bl.a. sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2016. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og endrede kommunale og fylkeskommunale skattører.

Samlede skatter og avgifter til statskassen fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 929,3 mrd. kroner i 2016. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Regjeringens forslag til budsjett innebærer nye bokførte skatte- og avgiftslettelser på 3,1 mrd. kroner i 2016. I tillegg kommer helårsvirkningen av skatte- og avgiftslettelsene i 2015 på 0,7 mrd. kroner bokført. Påløpt utgjør nye skatte- og avgiftslettelser fra 2015 til 2016 9,1 mrd. kroner. Skatte- og avgiftsopplegget for 2016 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2015–2016) Skatter, avgifter og toll 2016.

Inntekter utenom skatter og avgifter består i hovedsak av utbytteinntekter, renteinntekter og salgs- og leieinntekter. Det vises til nærmere omtale i kapittel 3.

2.2.2 Utgifter

De største utgiftene gjelder folketrygdens ytelser som til sammen anslås til 440 mrd. kroner i 2016. Andre større utgifter er overføringene til de regionale helseforetakene, rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner, og investeringer i transport og kommunikasjon. En vesentlig del av øvrige utgifter er driftsutgifter i store etater som NAV, Forsvaret og politi og påtalemyndighet, statlige byggeprosjekter, overføringer til universitets- og høyskolesektoren og ulike tilskudd til private.

Utgiftene på statsbudsjettet omtales nærmere under hvert departement i avsnitt 2.4. Folketrygdens utgifter omtales nærmere i kap. 2.5.

Boks 2.1 Veksten i statsbudsjettets utgifter

Utviklingen i statsbudsjettets utgifter fra et år til et annet kan beskrives ved den underliggende utgiftsveksten. Denne veksten anslås til 30,5 mrd. 2016-kroner, som svarer til 2,6 pst. Dette er noe høyere enn gjennomsnittet for de årene der handlingsregelen har virket. I løpende kroner er veksten anslått til 5,2 pst., mens statsbudsjettets prisvekst er anslått til 2,5 pst.

Ved beregningen av den underliggende utgiftsveksten holdes utgifter til statlig petroleumsvirksomhet, dagpenger og renter utenom. I tillegg korrigeres det for enkelte regnskapsmessige forhold og ekstraordinære endringer.

2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Staten lånefinansierer ikke utgifter til drift, investeringer eller overføringer til private, kommuner og fylkeskommuner. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, hvor disse utgiftene inngår, finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner.

Statens lånetransaksjoner omfatter blant annet utlån til husholdninger og næringsliv, salg og kjøp av aksjer og innskudd i foretak og fond. Investeringer i selskaper regnes som lånetransaksjoner dersom forventet avkastning minst tilsvarer avkastningen på alternative plasseringer. Lånetransaksjoner inngår ikke i det oljekorrigerte budsjettunderskuddet.

Blant større lånetransaksjoner i budsjettforslaget for 2016 er utlån og tilbakebetalinger i statsbankene og innskudd av kapital i infrastrukturfondet og klimafondet.

Forskjellen mellom nye utlån mv. og tilbakebetalinger gir staten et brutto finansieringsbehov som anslås til 54,3 mrd. kroner i 2016.

Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som framgår av tabell 2.3. Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for framtidige tilskudd, for eksempel infrastrukturfondet. Når det korrigeres for disse størrelsene, anslås statens faktiske lånebehov til 25 mrd. kroner i 2016.

Det vises også til omtale av lånetransaksjoner og finansieringsbehov i kapittel 3, samt til omtale av statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter i kapittel 7.

Tabell 2.3 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Gul bok 2016

Endring i pst.

Utlån, aksjetegning mv.

174,8

150,8

-13,7

-

Tilbakebetalinger

103,2

96,5

-6,5

-

Statsbudsjettets overskudd

0,0

0,0

-

=

Netto finansieringsbehov

71,5

54,3

-24,1

+

Gjeldsavdrag

61,4

0,0

-100,0

=

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov

133,0

54,3

-59,2

Kilde: Finansdepartementet

2.4 Oversikt over utgifter under de ulike departementene

2.4.1 Innledning

I denne delen omtales hovedtrekkene i utgiftene per departement. Tabellene viser utgiftene etter programområde og programkategori i Saldert budsjett 2015 og forslaget for 2016. Tallene for de to årene er ikke i alle tilfeller fullt ut sammenlignbare. For eksempel vil overføring av oppgaver mellom departementene, og tilsvarende overføring av bevilgninger, framstå som en endring i bevilgningsrammene, uten at det er en reell omprioritering mellom formål.

I tabellene oppgis Saldert budsjett 2015 som bevilgningsnivå i 2015. Tilleggsbevilgninger i første halvår 2015 er derfor ikke inkludert i tallene for 2015. I den grad tilleggsbevilgninger i første halvår 2015 er ført videre i 2016-budsjettet, vil tabellen vise en økt bevilgning fra 2015 til 2016. Det vil for eksempel gjelde virkningen av trygdeoppgjøret og lønnsoppgjøret i staten våren 2015, som ikke var fordelt til departementene i Saldert budsjett 2015. Helårsvirkningen av trygdeoppgjøret og lønnsoppgjøret i staten i 2015 er imidlertid innarbeidet i forslaget til budsjett for 2016.

2.4.2 Utenriksdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2015

Forslag 2016

Endring i pst.

Programområde 02 Utenriksforvaltning

02.00 Administrasjon av utenrikstjenesten

2 036,1

2 217,0

8,9

02.10 Utenriksformål

6 349,9

4 503,0

-29,1

Sum før lånetransaksjoner

8 386,0

6 720,1

-19,9

Lånetransaksjoner

0,4

175,4

-

Sum Utenriksforvaltning

8 386,4

6 895,4

-17,8

Programområde 03 Internasjonal bistand

03.00 Administrasjon av utviklingshjelpen

1 548,2

1 734,2

12,0

03.10 Bilateral bistand

3 656,4

3 552,4

-2,8

03.20 Globale ordninger

17 832,6

18 475,3

3,6

03.30 Multilateral bistand

5 797,6

5 632,1

-2,9

Sum før lånetransaksjoner

28 834,8

29 394,0

1,9

Lånetransaksjoner

1 110,0

1 125,0

1,4

Sum Internasjonal bistand

29 944,8

30 519,0

1,9

Sum Utenriksdepartementet

38 331,2

37 414,4

-2,4

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Utenriksdepartementet:

humanitær bistand

utdanning for utvikling

global helse

globale sikkerhetstiltak

Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB)

Behovet for humanitær bistand er betydelig som følge av krig og konflikter. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen til humanitær bistand og nødhjelp med 1 mrd. kroner, til i overkant av 4,3 mrd. kroner. Dette er et historisk høyt nivå og en betydelig del skal gå til å hjelpe den syriske befolkningen, både i Syria og i nabolandene. Utover krisen i Syria har terrororganisasjonen ISIL forårsaket betydelige utfordringer i Irak, de humanitære behovene i Sør-Sudan er fortsatt svært store, og halvparten av befolkningen i den sentralafrikanske republikk har behov for humanitær bistand på grunn av konflikt.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til utdanning for utvikling med 500 mill. kroner, til 2,9 mrd. kroner. Norge er pådriver for økt satsing på jenters utdanning og på utdanning i krise og konflikt.

Norges ledende rolle i arbeidet med global helse videreføres og bevilgningene til helseformål foreslås økt med 150 mill. kroner, til 3,1 mrd. kroner. Vaksinealliansen Gavi og Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria er sentrale innsatsområder.

Regjeringen vil styrke arbeidet med globale sikkerhetstiltak og foreslår å etablere to bistandsprogrammer, et rettet mot organisert kriminalitet og ulovlig handel og et for forebygging av radikalisering, voldelig ekstremisme og terrorisme.

Under programområde 02 foreslår Regjeringen at Norge foretar et kapitalinnskudd på 175 mill. kroner i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB). Deltakelsen i AIIB er et ledd i Regjeringens strategi for tettere politiske og økonomiske bånd med regioner som styrker sin politiske og økonomiske betydning. Reduksjonen i samlede utgifter til programområdet skyldes i hovedsak reduserte forpliktelser under EØS-finansieringsordningene for perioden 2009–2014.

Regjeringen foreslår et samlet bistandsbudsjett på 33,6 mrd. kroner. Dette inkluderer klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet samt Riksrevisjonens bistandsutgifter og utgifter til merverdiavgift under Finansdepartementet. Bistanden på Utenriksdepartementets budsjett utgjør 30,5 mrd. kroner. Regjeringen vil fortsette arbeidet med å konsentrere og effektivisere norsk bistand.

2.4.3 Kunnskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2015

Forslag 2016

Endring i pst.

Programområde 07 Kunnskapsdepartementet

07.10 Administrasjon

268,3

268,6

0,1

07.20 Grunnopplæringen

9 694,3

10 371,1

7,0

07.30 Barnehager

453,2

623,2

37,5

07.50 Voksenopplæring m.m.

1 865,1

1 993,9

6,9

07.60 Høyere utdanning og fagskoleutdanning

32 521,7

34 609,8

6,4

07.70 Forskning

6 504,1

7 279,9

11,9

07.80 Utdanningsfinansiering

11 573,7

11 479,2

-0,8

Sum før lånetransaksjoner

62 880,5

66 625,7

6,0

Lånetransaksjoner

23 583,1

24 328,2

3,2

Sum Kunnskapsdepartementet

86 463,7

90 954,0

5,2

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kunnskapsdepartementet:

oppfølging av langtidsplanen for forskning og høyere utdanning

strukturreform i universitets- og høyskolesektoren

realfag i skolen og yrkesfagløft

økt kvalitet og likeverdig behandling av kommunale og ikke-kommunale barnehager

Budsjettforslaget følger opp langtidsplanen for forskning og høyere utdanning. Dette omfatter 85 mill. kroner til 238 nye rekrutteringsstillinger, 25 mill. kroner til forskningsinfrastruktur og 135 mill. kroner til stimuleringstiltak for deltakelse i Horisont 2020. Det foreslås også økte bevilgninger til de langsiktige prioriteringene i langtidsplanen på flere departementers budsjetter. Kunnskapsdepartementets foreløpige anslag tilsier samlede bevilgninger til forskning og utvikling på om lag 32,5 mrd. kroner i 2016. Det utgjør 1,01 pst. av anslått BNP i 2016. Når Skattefunn inkluderes, er den totale offentlige innsatsen 35,2 mrd. kroner, 1,09 pst. av anslått BNP i 2016.

Regjeringen ønsker utdannings- og forskningsinstitusjoner med solide fagmiljøer og utdanninger av høy kvalitet. Regjeringen foreslår totalt 175 mill. kroner til strukturreformen innenfor universitets- og høyskolesektoren. Det foreslås å endre finansieringssystemet for universiteter og høgskoler med virkning fra 2017 for å bidra til bedre måloppnåelse.

For tredje året på rad foreslår Regjeringen å øke basisstøtten til studentene utover prisveksten. Det foreslås også en betydelig satsing på studentboliger, slik at 2 200 nye studentboliger kan påbegynnes i 2016. Regjeringen foreslår også 40 mill. kroner til rehabilitering av Universitetsmuseet i Bergen og 135 mill. kroner til oppgraderinger av andre universitetsbygg.

Regjeringen foreslår 62 mill. kroner til å styrke innføringen av en femårig grunnskole-lærerutdanning. I løpet av to år har Regjeringen nesten tredoblet antall plasser i videreutdanning. Over 5 000 lærere vil få tilbud om videreutdanning i 2016. Det foreslås 350 nye studieplasser i praktisk-pedagogisk utdanning, særlig rettet mot områder med økende arbeidsledighet og søkere med teknologisk eller realfaglig bakgrunn.

Regjeringen foreslår midler til oppfølging av realfagsstrategien og strategien om lesing og skriving. Det foreslås en uketime ekstra i naturfag på barnetrinnet. Regjeringen vil legge fram en melding om livslang læring og utenforskap våren 2016, og foreslår 35 mill. kroner til oppfølging av meldingen.

Regjeringen foreslår 93 mill. kroner til yrkesfagløftet. Midlene skal gå til tiltak for rekruttering av og kompetanseheving for yrkesfaglærere, etablering av et godkjenningsorgan for personer med utenlandsk fagutdanning og økt lærlingtilskudd.

Bevilgningene til kompetanse og kvalitet i barnehagene foreslås økt med 160 mill. kroner. Regjeringen foreslår 180 mill. kroner til å gi kommunale og ikke-kommunale barnehager likeverdige rammevilkår. Med dette får ikke-kommunale barnehager samme finansieringsnivå som kommunale barnehager.

2.4.4 Kulturdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2015

Forslag

2016

Endring i pst.

Programområde 08 Kulturformål

08.10 Administrasjon

137,8

136,7

-0,8

08.15 Samfunns- og frivillighetsformål¹

2 036,6

1 693,2

-16,9

08.20 Kulturformål

7 251,4

7 552,6

4,2

08.30 Medieformål

1 225,1

1 311,4

7,0

08.40 Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn¹

1 991,2

2 332,1

17,1

Sum Kulturdepartementet

12 642,0

13 026,1

3,0

¹ Budsjettforslaget innebærer at kap. 310 Tilskudd til trossamfunn m.m. overføres fra 08.15 Samfunns- og frivillighetsformål til 08.40 Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kulturdepartementet:

gaveforsterkning

insentivordning for film- og tv-produksjoner

regional kultursatsing

merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner og bygging av idrettsanlegg

Regjeringen foreslår å utvide gaveforsterkningsordningen til også å omfatte formål utenfor museumsfeltet, herunder gaver til musikk-, litteratur- og scenekunst, visuell kunst og kulturbygg. Samtidig foreslås bevilgningen økt med 15 mill. kroner, til 45 mill. kroner. Målet med ordningen er å fremme økt privat finansiering av kulturlivet.

Gjennom en ny insentivordning for film- og tv-produksjoner vil Regjeringen stimulere til vekst i norsk filmbransje. Det foreslås en bevilgning på 45 mill. kroner til den refusjonsbaserte ordningen.

Budsjettforslaget innebærer en regional kultursatsing. Regjeringen vil prioritere kulturliv og kunstnerøkonomi over hele landet gjennom økte bevilgninger til kunsthaller og kunstforeninger, musikere og ensembler, regionale filmfond, Kulturrådets innkjøpsordninger for litteratur, Nasjonalbibliotekets arbeid for folkebibliotekene, samt kulturinstitusjoner og museer lokalt og regionalt.

Regjeringen vil også modernisere det mediepolitiske virkemiddelapparatet og foreslår å innføre merverdiavgiftsfritak for elektroniske nyhetstjenester i 2016.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner med 60 mill. kroner. Dette vil gi en samlet bevilgning på 1,3 mrd. kroner til formålet i 2016. I tillegg foreslås en økning til merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg på 43 mill. kroner, noe som vil gi en samlet bevilgning på 143 mill. kroner til formålet.

Regjeringen foreslår også å fjerne årsavgiften til frivillighetsregisteret fra 2016. Innmeldingsavgiften ble fjernet i 2015. All bruk av registeret vil derfor være gratis fra 2016.

Av bevilgningsøkningen på Kulturdepartementets budsjett gjelder 121 mill. kroner engangstiltak rettet mot nasjonale kulturbygg og kulturhistoriske eiendommer som inngår i Regjeringens tiltakspakke for økt sysselsetting.

2.4.5 Justis- og beredskapsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2015

Forslag 2016

Endring i pst.

Programområde 06 Justissektoren

06.10 Administrasjon

399,9

400,4

0,1

06.20 Rettsvesen

2 499,8

2 529,8

1,2

06.30 Kriminalomsorg

4 165,3

4 548,4

9,2

06.40 Politi og påtalemyndighet

15 313,0

16 400,8

7,1

06.50 Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

4 049,0

3 834,3

-5,3

06.60 Andre virksomheter

1 509,1

1 343,2

-11,0

06.70 Fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

1 564,9

1 472,0

-5,9

06.80 Svalbardbudsjettet

283,7

302,9

6,8

06.90 Beskyttelse og innvandring

3 581,1

3 570,2

-0,3

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

33 365,8

34 402,1

3,1

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Justis- og beredskapsdepartementet:

en mer effektiv straffesakskjede

erstatningskapasitet i kriminalomsorgen

økt kapasitet i utlendingsforvaltningen

bedret samfunnssikkerhet og beredskap

Regjeringen vil forbedre politiets evne til å forebygge, etterforske og påtale kriminelle handlinger ved å gjennomføre nærpolitireformen. Regjeringen foreslår å bevilge 247 mill. kroner til gjennomføring av reformen og IKT-modernisering i politiet. Det foreslås også 323 mill. kroner for å legge til rette for at nyutdannede fra Politihøgskolen fra 2016 skal kunne tilbys jobb i politiet og til helårsvirkningen av ansettelse av nyutdannede i 2015. Bevilgningen til Statens barnehus foreslås økt med 15 mill. kroner.

Regjeringen vil styrke beredskapen i nordområdene og foreslår å bevilge 18 mill. kroner slik at fartøyet til sysselmannen på Svalbard kan utvide sin seilingssesong fra seks til ni måneder. Videre legger Regjeringen opp til å øke kapasiteten til fylkesmennenes samfunnssikkerhetsarbeid med 10 mill. kroner. For å imøtegå det skjerpede trusselbildet foreslår Regjeringen å øke bevilgningen til Politiets sikkerhetstjeneste med 145 mill. kroner til tilleggslokaler, infrastrukturtiltak og helårsvirkning av 35 stillinger knyttet til fremmedkrigerproblematikken. Det foreslås 25 mill. kroner til videre forprosjektering av nytt nasjonalt beredskapssenter for politiet. Samlet bidrar tiltakene til bedret samfunnssikkerhet og beredskap. Nødnett ferdigstilles i 2015, og det medfører at de samlede utgiftene på området reduseres.

Regjeringen vil gi kriminalomsorgen erstatningskapasitet og foreslår å bevilge 406 mill. kroner til etablering av nye plasser ved fengslene i Ullersmo og på Eidsberg. Dette vil gi 181 nye fengselsplasser som skal være erstatningskapasitet for Oslo fengsel, avd. A når denne stenges ned. Innleie av fengselsplasser i Nederland fortsetter i 2016. Som en del av Regjeringens tiltakspakke for økt sysselsetting settes det i gang ekstraordinære rehabiliteringstiltak i fengsler på til sammen 120 mill. kroner under Kommunal- og moderniseringsdepartementet. Tiltakene under kriminalomsorgen og politiet vil gi en mer effektiv straffesakskjede, ved at politiets evne til å forebygge og avdekke kriminalitet bedres, og kapasiteten i kriminalomsorgen økes.

Regjeringen foreslår å bevilge 74 mill. kroner for å kunne ta ut 3 120 overføringsflyktninger i 2016. Av disse forbeholdes 3 000 plasser syrere. Økt antall overføringsflyktninger anslås isolert sett å øke utgiftene til drift av mottak og tilskudd til vertskommuner og beboere med 90 mill. kroner i 2016. Regjeringen foreslår å bevilge 20 mill. kroner til å styrke saksbehandlingskapasiteten i Utlendingsdirektoratet. Dette vil gi økt kapasitet i utlendingsforvaltningen.

2.4.6 Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2015

Forslag 2016

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.10 Det kongelige hus

227,6

232,6

2,2

Sum Konstitusjonelle institusjoner

227,6

232,6

2,2

Programområde 13 Kommunal, bolig og modernisering

13.00 Administrasjon og fellestjenester mv.

1 846,6

1 935,7

4,8

13.25 Fylkesmannsembetene

1 670,6

1 698,2

1,7

13.30 Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

3 799,8

6 016,5

58,3

13.40 Forvaltningsutvikling og IKT-politikk

399,9

495,1

23,8

13.45 Personvern

39,2

47,6

21,4

13.50 Distrikts- og regionalpolitikk

2 017,7

1 779,2

-11,8

13.60 Samiske formål

308,9

314,7

1,9

13.67 Nasjonale minoriteter

26,2

33,1

26,5

13.70 Rammeoverføringer til kommunesektoren mv.

160 931,1

166 892,4

3,7

13.80 Bolig, bomiljø og bygg

4 775,0

4 807,9

0,7

13.90 Planlegging, byutvikling og geodata

816,7

991,2

21,4

Sum før lånetransaksjoner

176 631,6

185 011,6

4,7

Lånetransaksjoner

19 216,0

16 791,0

-12,6

Sum Kommunal, bolig og modernisering

195 847,6

201 802,6

3,0

Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet

196 075,3

202 035,3

3,0

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Kommunal- og moderniseringsdepartementet:

levende lokaldemokrati

en enklere hverdag for folk flest

et sterkere sosialt sikkerhetsnett

For å bidra til et levende lokaldemokrati og styrke det kommunale velferdstilbudet legger Regjeringens økonomiske opplegg for kommunesektoren til rette for at kommunene og fylkeskommunene kan tilby flere og bedre tjenester.

Regjeringen foreslår en realvekst i kommunesektorens samlede inntekter på 7,3 mrd. kroner regnet fra inntektsnivået i 2015 etter Stortingets behandling av Revidert nasjonalbudsjett 2015. Det innebærer at styrkingen av kommuneøkonomien med 1,2 mrd. kroner i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2015 videreføres i kommunesektorens inntektsgrunnlag i 2016. Av den samlede inntektsveksten er 4,7 mrd. kroner frie inntekter. Veksten i frie inntekter omfatter blant annet midler til satsinger på rusomsorg, helsestasjoner og skolehelsetjenesten, et mer fleksibelt barnehageopptak og fornying og opprusting av fylkesveiene.

Ut over realveksten i frie inntekter foreslår Regjeringen økt rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner til en ekstra time naturfag i grunnskolen, økt lærlingtilskudd og likeverdig behandling av kommunale og private barnehager. I Regjeringens tiltakspakke for økt sysselsetting foreslås det dessuten et engangstilskudd på 500 mill. kroner til vedlikehold og rehabilitering av skoler og omsorgsbygg. Tilskuddet kommer i tillegg til veksten i kommunenes inntekter. Det foreslås å bevilge 100 mill. kroner til å dekke engangskostnader i kommuner hvor det i 2016 fattes nasjonale vedtak om sammenslåing.

Regjeringen forsetter arbeidet med å fornye, forenkle og forbedre offentlig sektor. Målet er en enklere hverdag for folk flest. Digitalisering av offentlige tjenester og arbeidsprosesser skal sørge for at ansatte i staten kan jobbe enklere og mer effektivt og at innbyggere og næringsliv får gode og enkle tjenester.

Regjeringen foreslår nærmere 1 mrd. kroner til nye IKT- og digitaliseringstiltak i statsbudsjettet for 2016. For å øke digitaliseringstempoet foreslås det 75 mill. kroner til en ny medfinansieringsordning for små og mellomstore lønnsomme digitaliseringsprosjekter. Regjeringen foreslår å bevilge 21 mill. kroner til modernisering av Husbankens IKT-system. eSøknad for startlån skal ferdigstilles, og det skal utvikles et tilhørende saksbehandlingssystem for kommunene. I tillegg foreslås det å etablere en ny Offentlig elektronisk postjournal.

Regjeringen foreslår å etablere en sammenhengende og detaljert digital høyde- og terrengmodell. Det vil bedre grunnlaget for planlegging og prosjektering av infrastruktur og boliger, beredskap og klimatilpasning. Regjeringen foreslår også en bevilgning på 30 mill. kroner til prosessering av dybdedata i sjøkart og digitalisering av pantebok, matrikkeldata og arealplaner.

Arbeidet med å digitalisere, forenkle og automatisere plan- og byggesaksbehandlingen i kommunene skal fortsette. Det foreslås at 25 mill. kroner til dette arbeidet videreføres i 2016.

Regjeringen vil styrke det sosiale sikkerhetsnettet bl.a. ved å legge til rette for at vanskeligstilte skal få hjelp til å skaffe seg og bli boende i en egnet bolig. Det foreslås en tilsagnsramme for tilskudd til om lag 1 400 utleieboliger. Det er om lag 400 flere boliger per år enn i 2013. Bevilgningen til bostøtte foreslås økt med 60 mill. kroner for å bedre ordningen for barnefamilier med lave inntekter. Regjeringen vil dessuten videreføre en kompensasjon for uførereformen i bostøtten ut 2016. Det arbeides videre med en permanent løsning.

Tilgangen på kreditt i det private kredittmarkedet er god og etterspørselen etter lån fra Husbanken har gått ned. Regjeringen foreslår derfor å redusere lånerammen til Husbanken fra 20 til 18 mrd. kroner i 2016. Lånerammen legger til rette for at vanskeligstilte på boligmarkedet kan få bistand til å etablere seg i egen bolig samtidig som det legges til rette for at flere boliger og bygg møter fremtidens behov.

Bevilgningene til statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning foreslås økt med til sammen 2,2 mrd. kroner, tilsvarende om lag 58 pst. Økningen skyldes høy byggeaktivitet i 2016. Det foreslås blant annet 373 mill. kroner til nye fengselsbygg ved Ullersmo fengsel og Eidsberg fengsel i Østfold. I forbindelse med tiltakspakken for økt sysselsetting foreslås det dessuten særskilte tilskudd i 2016 til vedlikehold og rehabilitering av statlige bygninger.

Regjeringen fortsetter å vri den distriktspolitiske innsatsen i retning av generelle virkemidler framfor øremerkede tilskudd. Bevilgningene til distrikts- og regionalpolitiske formål foreslås redusert med om lag 240 mill. kroner. Dette bidrar til å gi rom for satsinger på vekstfremmende skattelettelser, forskning og fysisk infrastruktur, herunder 200 mill. kroner til opprusting og fornying av fylkesveier.

Regjeringen viderefører den forsterkede innsatsen for å nå målene i klimaforliket. Det foreslås en bevilgning på 10 mill. kroner for å sluttføre utfasingen av oljefyr som grunnlast i Statsbyggs eiendommer i 2016.

2.4.7 Arbeids- og sosialdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2015

Forslag 2016

Endring

i pst.

Programområde 09 Arbeid og sosiale formål

09.00 Administrasjon

428,5

432,8

1,0

09.10 Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

11 896,4

12 003,6

0,9

09.20 Tiltak for bedrede levekår mv.

327,1

345,3

5,6

09.30 Arbeidsmarked

7 875,2

8 563,1

8,7

09.40 Arbeidsmiljø og sikkerhet

936,9

969,8

3,5

09.50 Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

11 652,1

12 011,9

3,1

09.60 Kontantytelser

2 393,4

2 445,7

2,2

Sum før lånetransaksjoner

35 509,7

36 772,3

3,6

Lånetransaksjoner

20 100,0

6 200,0

-69,2

Sum Arbeid og sosiale formål

55 609,7

42 972,3

-22,7

Programområde 29 Sosiale formål, folketrygden

29.20 Enslige forsørgere

3 620,3

3 828,1

5,7

29.50 Inntektssikring ved sykdom, arbeidsavklaring og uførhet

151 979,1

154 689,5

1,8

29.60 Kompensasjon for merutgifter for nedsatt funksjonsevne mv.

9 274,4

9 594,4

3,5

29.70 Alderdom

190 175,0

202 485,0

6,5

29.80 Forsørgertap mv.

2 419,0

2 335,4

-3,5

Sum Sosiale formål, folketrygden

357 467,8

372 932,4

4,3

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

33.30 Arbeidsliv

13 110,0

16 124,0

23,0

Sum Arbeidsliv, folketrygden

13 110,0

16 124,0

23,0

Sum Arbeids- og sosialdepartementet

426 187,4

432 028,7

1,4

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Arbeids- og sosialdepartementet:

en aktiv arbeidsmarkedspolitikk

en velfungerende arbeids- og velferdsforvaltning

et sterkere sosialt sikkerhetsnett

økt innsats mot arbeidslivskriminalitet

Et velfungerende arbeidsmarked med lav ledighet og høy sysselsetting er overordnede mål for Regjeringen. Regjeringen vil føre en aktiv arbeidsmarkedspolitikk og øke tiltaksnivået for å møte økende usikkerhet på arbeidsmarkedet. Det legges til rette for om lag 16 000 plasser i arbeidsmarkedstiltak for ledige, 4 000 plasser flere enn i Saldert budsjett 2015. Det foreslås om lag 58 000 plasser for personer med nedsatt arbeidsevne.

På bakgrunn av utviklingen på arbeidsmarkedet foreslår Regjeringen flere tiltak for at unge kommer raskt i opplæring og aktivitet, og ikke faller utenfor utdanning og arbeidsliv. Ungdom er en prioritert gruppe ved tildeling av arbeidsmarkedstiltak. Om lag 1 000 av de nye tiltaksplassene for ledige skal gå til ungdom. Regjeringen foreslår også et nytt toårig opplæringstiltak i regi av Arbeids- og velferdsetaten for personer med svake grunnleggende ferdigheter. Det legges også til rette for at arbeidstrening for ledige med liten eller ingen arbeidslivserfaring skal kunne inngå i et helhetlig kompetanseløp med sikte på å gjennomføre videregående opplæring. Den begrensede adgangen ledige har til å fortsette påbegynt utdanning med dagpenger, utvides til å omfatte permitterte. I bedrifter med alvorlige omstillingsproblemer utvides opplæringstiden i Bedriftsintern opplæring (BIO) til inntil 26 uker for hver deltaker.

For å gjøre det mer attraktivt for arbeidsgivere å ansette utsatte grupper av arbeidssøkere, foreslår Regjeringen å styrke bruken av lønnstilskudd.

I lys av dagpengenes rolle som forsikringsordning er det rimelig at personer som sier opp jobben sin eller takker nei til arbeid eller tiltak, bærer en betydelig del av den økonomiske risikoen ved dette selv. Regjeringen foreslår derfor forlenget ventetid og økt tidsbegrenset bortfall av dagpenger ved selvforskyldt ledighet. Innsparingen er anslått til 236 mill. kroner i 2016.

Regjeringen foreslår å opprette et nytt servicekontor for utenlandske arbeidstakere i Trondheim i 2016.

En velfungerende arbeids- og velferdsforvaltning er en forutsetning for å nå målene i velferdspolitikken. Prosjekt 1 i moderniseringen av IKT-systemene i Arbeids- og velferdsetaten er under avslutning. Det foreslås 150 mill. kroner til oppstart av Prosjekt 2 i 2016. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte etter at kvalitetssikring er gjennomført. Regjeringen tar sikte på å fremme en melding for Stortinget om videreutvikling av arbeids- og velferdsforvaltningen våren 2016, blant annet som ledd i oppfølging av Vågeng-utvalgets rapport.

Et sterkere sosialt sikkerhetsnett er ett av de åtte satsingsområdene til Regjeringen. Som et ledd i arbeidetmed en forsterket innsats på rusfeltet, foreslås det å styrke tilskudd til frivillig arbeid for personer med rusproblemer med 20 mill. kroner for å bedre tilknytningen til arbeidsmarkedet og motvirke sosial ekskludering.

Regjeringen foreslår å redusere avkortingen av grunnpensjonen til gifte og samboende pensjonister. Grunnpensjonen for disse øker fra 85 pst. til 90 pst. av grunnbeløpet, dvs. med inntil 4 600 kroner per mottaker. Etter dagens regler utgjør grunnpensjonen til enslige pensjonister 100 pst. av grunnbeløpet, mens grunnpensjonen til gifte og samboende pensjonister utgjør 85 pst. av grunnbeløpet. Ved å redusere avkortingen av grunnpensjonen til gifte og samboende vil Regjeringen redusere denne forskjellen og sørge for økt grad av likebehandling. Tiltaket omfatter alderspensjonister som mottar en pensjon hvor grunnpensjonen er redusert etter sivilstatus, og uføretrygdede som fikk sin tidligere uførepensjon med redusert grunnpensjon konvertert ved overgangen til ny uføretrygd i 2015. Med iverksetting fra 1. september 2016 anslås kostnadene til 907 mill. kroner i 2016 og om lag 2 700 mill. kroner i 2017.

Regjeringen har lagt fram en strategi mot arbeidslivskriminalitet, og tiltakene i strategien følges nå opp og videreutvikles. Regjeringen foreslår at det bevilges 10 mill. kroner til Arbeidstilsynet for å øke innsatsen mot arbeidslivskriminalitet.

Veksten i folketrygdens stønadsordninger står for hoveddelen av utgiftsøkningen på Arbeids- og sosialdepartementets budsjettområder. Budsjettforslaget for 2016 inkluderer anslått effekt av trygdeoppgjøret for 2016. Det vises til omtale av ny rutine for budsjettering av utgifter til ytelser som omfattes av folketrygdens grunnbeløp under 2.5 Utgiftsutviklingen under folketrygden.

2.4.8 Helse- og omsorgsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2015

Forslag 2016

Endring i pst.

Programområde 10 Helse og omsorg

10.00 Helse- og omsorgsdepartementet mv.

709,2

906,7

27,8

10.10 Folkehelse mv.

1 892,4

2 029,2

7,2

10.20 Helseforvaltning

1 931,1

1 744,9

-9,6

10.30 Spesialisthelsetjenester

131 743,5

140 824,4

6,9

10.50 Legemidler

315,6

354,6

12,4

10.60 Helse- og omsorgstjenester i kommunene

7 556,3

8 148,7

7,8

10.70 Tannhelse

231,6

263,7

13,9

10.80 Kunnskap og kompetanse

758,3

707,3

-6,7

Sum før lånetransaksjoner

145 137,9

154 979,6

6,8

Lånetransaksjoner

0,0

0,0

0

Sum Helse og omsorg

145 137,9

154 979,6

6,8

Programområde 30 Stønad ved helsetjenester

30.10 Spesialisthelsetjenester mv.

5 176,8

5 470,0

5,7

30.50 Legehjelp, legemidler mv.

23 567,4

24 392,5

3,5

30.90 Andre helsetiltak

192,2

180,0

-6,3

Sum Stønad ved helsetjenester

28 936,4

30 042,5

3,8

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

174 074,3

185 022,1

6,3

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Helse- og omsorgsdepartementet:

redusert unødvendig og ikke-medisinsk begrunnet venting for pasientene

økt tilgjengelighet, kapasitet og kvalitet i helse- og omsorgssektoren

bedre behandling og forebygging innen psykisk helse- og rusfeltet

Regjeringen prioriterer å behandle flere pasienter i sykehusene. Regjeringen foreslår at sykehusene tildeles nærmere 2,9 mrd. kroner til en budsjettert aktivitetsvekst på om lag 2,5 pst. Dette er en høy budsjettert aktivitetsvekst sammenlignet med tidligere år. Reformen med fritt behandlingsvalg videreføres i 2016. Reformen skal redusere ventetidene, øke valgfriheten for pasientene og stimulere de offentlige sykehusene til å bli mer effektive. Regjeringen foreslår en økt bevilgning på 250 mill. kroner til formålet, som forutsettes håndtert innenfor den foreslåtte styrkingen av sykehusene. Det foreslås investeringslån til vedlikeholdsinvesteringer ved Oslo universitetssykehus og PET-senter ved Universitetssykehuset Nord-Norge i Tromsø. Prosjektene har en samlet låneramme på om lag 1,7 mrd. kroner.

Regjeringen legger til rette for bedre kvalitet og økt kapasitet i omsorgstjenestene. Bevilgningen til investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser foreslås økt med 205 mill. kroner til å dekke første års utbetaling av innvilgede tilskudd til 2 500 heldøgns omsorgsplasser. Budsjettforslaget innebærer en tilsagnsramme på 4,1 mrd. kroner fordelt over fem år. Budsjettforslaget legger videre til rette for tilskudd til 1 200 nye dagaktivitetsplasser for hjemmeboende personer med demens i 2016. Det foreslås 156 mill. kroner til forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene. Målet med forsøket er å prøve ut om statlig finansering gir bedre behovsdekning og mer likeverdig behandling på tvers av kommunegrenser.

Regjeringen vil forsterke innsatsen innenfor psykisk helse og rusfeltet. Psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling styrkes gjennom den foreslåtte aktivitetsveksten i sykehusene. Av veksten i kommunenes frie inntekter er 400 mill. kroner begrunnet med en satsing på rusfeltet. Det foreslås også 80 mill. kroner til andre tiltak på rusfeltet. Retten til fritt behandlingsvalg i spesialisthelsetjenesten innen rus og psykisk helse innføres i 2015. Regjeringen vil høsten 2015 legge fram en opptrappingsplan for rusfeltet. Av veksten i kommunenes frie inntekter er 200 mill. kroner begrunnet med en satsing på helsestasjons- og skolehelsetjenesten.

2.4.9 Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2015

Forslag 2016

Endring i pst.

Programområde 11 Barn, likestilling og inkludering

11.00 Administrasjon

174,5

175,7

0,7

11.05 Integrering og mangfold

9 561,4

10 823,8

13,2

11.10 Familie og oppvekst¹

17 940,2

17 795,5

-0,8

11.20 Barnevernet¹

9 465,5

9 651,7

2,0

11.30 Forbrukerpolitikk

220,0

216,5

-1,6

11.40 Likestilling og ikke-diskriminering¹

0,0

343,1

Sum Barn, likestilling og inkludering

37 361,5

39 006,2

4,4

Programområde 28 Foreldrepenger, folketrygden

28.50 Stønad ved fødsel og adopsjon

19 062,7

20 330,0

6,6

Sum Foreldrepenger, folketrygden

19 062,7

20 330,0

6,6

Sum Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

56 424,2

59 336,2

5,2

¹ BLD har i budsjettet for 2016 ny budsjettstruktur. Det innebærer at forslaget for 2016 ikke kan sammenlignes direkte med Saldert budsjett 2015 for programkategori 11.10, 11.20 og 11.40.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet:

bosetting av flyktninger

bedre barnevern

oppfølging av Regjeringens strategi mot barnefattigdom

Økt tilstrømming av flyktninger gir behov for økt bosetting. Regjeringen foreslår 50 mill. kroner til et ekstratilskudd til kommunene for å bosette flere. Regjeringen foreslår også å øke det særskilte tilskuddet kommunene mottar for å bosette enslige, mindreårige flyktninger. Videre foreslår Regjeringen midler til utvikling av et system for bedre kartlegging av flyktningenes kompetanse.

Regjeringen fortsetter arbeidet for et bedre barnevern. Tidlig innsats og foreldrestøttende tiltak er viktig for å forebygge omsorgsovertakelser. Stortinget har sluttet seg til forslaget om å utvide adgangen til å pålegge hjelpetiltak. Regjeringen foreslår midler til ikrafttredelse av lovendringen 1. april 2016. Regjeringen foreslår også midler til forsøk med økt kommunalt ansvar for barnevern. Et mer helhetlig ansvar vil gi større handlingsrom for å prioritere forebyggende tiltak. Det forventes en aktivitetsvekst i det statligebarnevernet i 2016. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen til det statlige barnevernet med 87 mill. kroner.

Regjeringen la våren 2015 fram Barn som lever i fattigdom - Regjeringens strategi (2015–2017). På Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementets budsjett foreslås det å øke bevilgningen med 74 mill. kroner til å gjennomføre tiltak i strategien. Strategien inneholder også en rekke tiltak på andre departementers ansvarsområder. På Kulturdepartementets budsjett foreslås det 10 mill. kroner til tiltak mot barnefattigdom på frivillighetsfeltet. Styrkingen av bostøtteordningen for store husstander og tilretteleggingen for flere utleieboliger på Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett er også tiltak som er sentrale i arbeidet mot barnefattigdom. Det samme gjelder styrkingen av rusfeltet og helsestasjons- og skolehelsetjenesten innenfor veksten i kommunenes frie inntekter.

2.4.10 Nærings- og fiskeridepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2015

Forslag 2016

Endring i pst.

Programområde 17 Nærings- og fiskeriformål

17.10 Forvaltning og rammebetingelser

4 677,7

4 924,4

5,3

17.20 Forskning og innovasjon

6 905,1

7 389,9

7,0

17.30 Markedsadgang og eksport

120,4

113,2

-6,0

17.40 Statlig eierskap

42,8

44,3

3,6

Sum før lånetransaksjoner

11 745,9

12 471,7

6,2

Lånetransaksjoner

61 520,0

57 950,0

-5,8

Sum Nærings- og fiskeriformål

73 265,9

70 421,7

-3,9

Programområde 33 Arbeidsliv, folketrygden

33.40 Arbeidsliv

90,0

85,0

-5,6

Sum Arbeidsliv, folketrygden

90,0

85,0

-5,6

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

73 355,9

70 506,7

-3,9

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Nærings- og fiskeridepartementet:

gründerskap og miljøteknologi

næringsrettet forskning

Brønnøysundregistrene

marin forskning

oppgradering og vedlikehold av forskningsfartøyer

I statsbudsjettet for 2016 vil Regjeringen prioritere tiltak som fremmer arbeid, aktivitet og omstilling, blant annet gjennom en ekstraordinær tiltakspakke for 2016 for økt sysselsetting. Regjeringen foreslår økte bevilgninger til forskning og innovasjon for å stimulere til omstilling i norsk næringsliv.

Regjeringen vil stimulere til økt gründerskap i næringslivet. Midlene fordeles blant annet på Innovasjon Norges etablerertilskuddsordning, pre-såkornfond og nettverks- og klyngeaktiviteter mot gründere. Regjeringen vil øke bevilgningen til Miljøteknologiordningen til Innovasjon Norge for å bidra til det grønne skiftet.

Regjeringen prioriterer næringsrettet forskning for å stimulere til økt forskning og kommersialisering av forskningsresultater. Bevilgningen til Norges forskningsråds programmer Brukerstyrt innovasjonsarena (BIA) og Forny2020 foreslås økt.

Som et ledd i arbeidet med å digitalisere og modernisere offentlig sektor, foreslår Regjeringen å starte arbeidet med nytt saksbehandlingssystem i Brønnøysundregistrene. Det foreslås 205 mill. kroner til oppstart av dette i 2016. Prosjektet planlegges ferdigstilt i 2021 og har en kostnadsramme på om lag 1 180 mill. kroner. Det nye systemet vil komme næringslivet til gode gjennom forenklinger og besparelser. Videre foreslår Regjeringen å redusere Brønnøysundregistrenes gebyrsatser for å få bedre samsvar mellom etatens utgifter og inntekter.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til marin forskning med nærmere 70 mill. kroner, som delvis finansieres av økt fiskeriforskningsavgift. Satsingen følger opp marin masterplan for forskning som ble lagt fram 1. september 2015, og skal gi mer kunnskap som grunnlag for bærekraftig vekst i sjømatnæringen. I tillegg foreslår Regjeringen å avsette 100 mill. kroner til oppgradering og vedlikehold av forskningsfartøy som disponeres av Havforskningsinstituttet. Dette er et ledd i Regjeringens ekstraordinære tiltakspakke i 2016 for økt sysselsetting.

2.4.11 Landbruks- og matdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2015

Forslag 2016

Endring i pst.

Programområde 15 Landbruk og mat

15.00 Administrasjon m.m.

149,1

150,1

0,7

15.10 Matpolitikk¹

1 380,0

1 289,6

-6,6

15.20 Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling¹

450,7

681,8

51,3

15.30 Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak¹

15 308,7

15 298,5

-0,1

Sum Landbruks- og matdepartementet

17 288,5

17 420,1

0,8

¹ LMD har i budsjettet for 2016 gjort enkelte endringer i budsjettstrukturen. Det innebærer at forslaget for 2016 ikke kan sammenlignes direkte med Saldert budsjett 2015 for programkategori 15.10, 15.20 og 15.30.

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Landbruks- og matdepartementet:

økt matproduksjon

klimatiltak i skogbruket

innsats mot antibiotikaresistente bakterier

Innretningen av virkemidlene over jordbruksavtalen skal legge til rette for økt matproduksjon. Bevilgninger som følger av jordbruksavtalen utgjør en betydelig del av budsjettet. Årets avtale gir grunnlag for en inntektsøkning for jordbruket på 3,75 prosent per årsverk. Bevilgningene foreslås økt med 83,1 mill. kroner, inkludert kvantumsjusteringer.

Regjeringen foreslår en økt bevilgning på 33 mill. kroner til økt skogplanting, gjødsling av skog og skogplanteforedling, som i følge FNs klimapanel er de mest kostnadseffektive klimatiltakene i skogen. Regjeringen legger også opp til en økt innsats mot utvikling av antibiotikaresistente bakterier og viderefører pilotprosjektet med dyrepoliti i Sør-Trøndelag.

Regjeringen vil prioritere brede virkemidler framfor næringsspesifikke programmer. Dette bidrar til at det er de beste prosjektene som mottar støtte og til at en mindre del av bevilgningene nyttes til administrasjon. Det foreslås derfor å avvikle bevilgningen til trebasert innovasjonsprogram. Treforedlingsindustrien har mulighet til å søke midler under de brede ordningene, som økes betydelig i Regjeringens forslag.

2.4.12 Samferdselsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2015

Forslag 2016

Endring i pst.

Programområde 21 Innenlands transport

21.10 Administrasjon m.m.

551,4

578,5

4,9

21.20 Luftfartsformål

1 002,0

1 052,9

5,1

21.30 Vegformål

26 582,4

31 501,4

18,5

21.40 Særskilte transporttiltak

2 127,9

2 368,7

11,3

21.50 Jernbaneformål

21 470,5

21 264,4

-1,0

21.60 Kystforvaltning

2 754,9

2 677,2

-2,8

Sum før lånetransaksjoner

54 489,1

59 443,1

9,1

Lånetransaksjoner

40 000,0

30 000,0

-25,0

Sum Innenlands transport

94 489,1

89 443,1

-5,3

Programområde 22 Post og telekommunikasjoner

22.10 Post og telekommunikasjoner

776,8

712,1

-8,3

Sum Post og telekommunikasjoner

776,8

712,1

-8,3

Sum Samferdselsdepartementet

95 265,9

90 155,2

-5,4

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Samferdselsdepartementet:

oppfølging av Nasjonal transportplan

etablering av utbyggingsselskap for veg

ny ordning med rentekompensasjon for bompengelån

kapitalinnskudd i infrastrukturfondet på 30 mrd. kroner

Regjeringen foreslår å bevilge 60,2 mrd. kroner under Samferdselsdepartementet, eksklusive lånetransaksjoner. Det er en økning på 4,9 mrd. kroner eller 8,8 pst. i forhold til Saldert budsjett 2015. 1,1 mrd. kroner gjelder engangstiltak innen vedlikehold og fornying av transportinfrastrukturen, som er en del av Regjeringens tiltakspakke for økt sysselsetting.

Nasjonal transportplan 2014-2023 (NTP)følges opp. Med Regjeringens budsjettforslag øker bevilgningene til NTP-formål med 3,8 mrd. kroner målt i 2016-priser sammenlignet med 2015. Budsjettforslaget innebærer en oppfølgingsgrad på 76,7 pst. for de økonomiske planrammene i NTP 2014-2017. Selv uten videre opptrapping og uten videreføring av tiltakspakken i 2016 innebærer budsjettforslaget at de økonomiske planrammene i første fireårsperiode i NTP vil bli overoppfylt i 2017. Med den foreslåtte bevilgningsøkningen til vegformål legges det til rette for høy aktivitet i store vegutbygginger, tiltak for gående og syklende samt redusert vedlikeholdsetterslep.

Regjeringen foreslår et tilskudd på 1 mrd. kroner som oppstartbevilgning for det nye utbyggingsselskapet for veg. Selskapet foreslås etablert fra 1. januar 2016. Regjeringen foreslår videre å bevilge 300 mill. kroner til driftskreditt for selskapet.

Til en ny ordning med rentekompensasjon for bompengelån foreslår Regjeringen å bevilge 400 mill. kroner. Formålet med ordningen er å redusere bompengebelastningen for trafikantene og legge til rette for en smidig overgang til en mer effektiv organisering av sektoren.

Aktivitetsnivået på jernbaneinvesteringer har vært meget høyt hittil i NTP-perioden. I tråd med rasjonell framdrift reduseres utgiftene til de store pågående prosjektene i 2016. Regjeringen foreslår å bevilge 8,1 mrd. kroner til vedlikehold og fornying av jernbanen. Dette er en økning på 1,4 mrd. kroner eller 20,6 pst. fra Saldert budsjett 2015 og innebærer at vedlikeholdsetterslepet reduseres. Under Kystverket foreslås det å redusere sektoravgiftene med 86 mill. kroner. Innen sjøtransport for øvrig prioriteres vedlikehold og fornyelse.

Til infrastrukturfondet foreslås det et nytt kapitalinnskudd på 30 mrd. kroner. Dette innebærer økte bevilgninger på anslagsvis 490 mill. kroner i 2017, til fordeling til samferdselsformål. Fondet vil med dette være på til sammen 100 mrd. kroner. Fondet bidrar til forutsigbar finansiering av samferdselsinfrastruktur. Avkastningen fra fondet i 2016 er på 1,6 mrd. kroner og disponeres til veg, jernbane og sjøtransport.

2.4.13 Klima- og miljødepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2015

Forslag 2016

Endring i pst.

Programområde 12 Klima og miljø

12.10 Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1 156,8

1 128,9

-2,4

12.20 Klima, naturmangfold og forurensning

2 926,3

3 474,3

18,7

12.30 Kulturminner og kulturmiljø

639,4

678,4

6,1

12.60 Nord- og polarområdene

347,0

335,9

-3,2

12.70 Internasjonalt klimaarbeid

3 002,8

3 275,0

9,1

Sum før lånetransaksjoner

8 072,4

8 892,5

10,2

Lånetransaksjoner

0,0

0,0

0

Sum Klima og miljø

8 072,4

8 892,5

10,2

Sum Klima- og miljødepartementet

8 072,4

8 892,5

10,2

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Klima- og miljødepartementet:

klimatiltak i skog og myr

internasjonale klimatiltak

opprydding av forurenset sjøbunn

istandsetting av verneverdige fartøy

Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til klimatiltak i skog og myr. Dette er kostnadseffektive tiltak som vil bidra til økt opptak og reduserte utslipp av klimagasser. Det foreslås også å øke bevilgningen til biogasstiltak som på sikt vil kunne bidra til utslippsreduksjoner i landbruket og transportsektoren. Utslippsreduksjoner utenfor kvotepliktig sektor vil bidra til å oppfylle Norges nye klimaforpliktelse for 2030. For å gjøre det enklere også for kommunene å kunne bidra med tiltak, foreslås det å utvikle et statistikkverktøy for lokale utslipp.

Arbeidet med internasjonale klimatiltak videreføres og styrkes. Som følge av opptrappingen av klima- og skogsatsingen til 3 mrd. kroner i 2015, legges det opp til at Norge i 2016 finansierer om lag 40 mill. tonn CO₂ i globale utslippsreduksjoner. I tillegg til klimagevinsten bidrar arbeidet for redusert avskoging til bærekraftig utvikling. Videre foreslås det å øke bevilgningen til kjøp av FN-godkjente klimakvoter med 270 mill. kroner. Kvotekjøp under Den grønne utviklingsmekanismen (CDM) utløser investeringer i klimatiltak i utviklingsland og sørger for at Norge kan innfri sin klimaforpliktelse for 2020.

Regjeringen foreslår å øke de samlede bevilgningene til opprydding av forurenset grunn og sjøbunn med 75 mill. kroner. Dette gjør det mulig å starte opp oppryddingen i Bergen havn (Puddefjorden).

For å møte den krevende situasjonen innenfor verftsindustrien foreslår Regjeringen blant annet å øke tilskuddet til istandsetting av verneverdige fartøyer.

2.4.14 Finansdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2015

Forslag 2016

Endring i pst.

Programområde 00 Konstitusjonelle institusjoner

00.30 Regjering

331,0

344,5

4,1

00.40 Stortinget og underliggende institusjoner

1 988,2

2 326,0

17,0

Sum Konstitusjonelle institusjoner

2 319,2

2 670,5

15,1

Programområde 23 Finansadministrasjon

23.10 Finansadministrasjon

1 093,5

1 126,0

3,0

23.20 Skatte- og avgiftsadministrasjon

7 045,2

7 591,9

7,8

23.30 Offisiell statistikk

742,3

743,4

0,2

23.40 Andre formål

27 170,0

27 740,0

2,1

Sum Finansadministrasjon

36 051,0

37 201,3

3,2

Programområde 24 Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

24.10 Statsgjeld, renter og avdrag mv.

12 912,4

10 740,9

-16,8

24.20 Statlige fordringer, avsetninger mv.

20,0

20,0

0,0

Sum før lånetransaksjoner

12 932,4

10 760,9

-16,8

Lånetransaksjoner

61 419,0

0,0

-100

Sum Statlig gjeld og fordringer, renter og avdrag mv.

74 351,4

10 760,9

-85,5

Sum Finansdepartementet

112 721,5

50 632,7

-55,1

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Finansdepartementet:

sikre skattegrunnlaget og effektivisere skatte- og avgiftsforvaltningen

styrke grensekontrollen

modernisere folkeregisteret

ny landsdekkende klagenemndordning på skatteområdet

Budsjettforslaget legger til rette for å sikre skattegrunnlaget og effektivisere skatte- og avgiftsforvaltningen. I 2016 overføres særavgiftsforvaltningen fra Tolletaten til Skatteetaten. Fra 1. juni 2016 vil Regjeringen at Skatteetaten overtar det administrative ansvaret for skatteoppkrevingen fra kommunene. Samling av innkrevings- og kontrollfunksjoner i Skatteetaten vil gjøre innrapportering mv. enklere for skatte- og avgiftspliktige. Videre gir samlingen store innsparinger, økt rettssikkerhet og økt likebehandling. Samlingen muliggjør også et intensivert arbeid mot arbeidslivskriminalitet og svart økonomi.

Styrking av grensekontrollen vil bidra til mer effektiv grense- og varekontroll. Regjeringen vil øke bemanningen i Tolletaten med om lag 120 årsverk, opprette kompetansesentre for å bedre etterretnings- og analysekapasiteten og etablere elektronisk nærvær ved alle landeveis grenseoverganger.

Regjeringen arbeider for en mer effektiv offentlig sektor som tar i bruk tilgjengelige digitale hjelpemidler. Derfor foreslår Regjeringen blant annet å modernisere folkeregisteret. Moderniseringen vil gjøre arbeidet knyttet til økende migrasjon og identitetskriminalitet enklere. Videre vil tiltaket legge til rette for mer effektiv saksbehandling og samhandling innenfor offentlig sektor og samhandling med private virksomheter.

Stortinget har gitt hjemmel til å opprette en ny landsdekkende klagenemndordning på skatteområdet. Regjeringen foreslår at Skatteklagenemden opprettes i 2016. Klagenemndordningen vil bidra til bedre rettsikkerhet og til å øke de skatte- og avgiftspliktiges tillit til at klagesaker blir behandlet på en tilfredsstillende måte.

2.4.15 Forsvarsdepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2015

Forslag 2016

Endring i pst.

Programområde 04 Militært forsvar

04.10 Militært forsvar mv.

43 787,9

49 065,5

12,1

Sum Forsvarsdepartementet

43 787,9

49 065,5

12,1

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Forsvarsdepartementet:

anskaffelse av nye kampfly med baseløsning

økt aktivitet og operativ evne i Luftforsvaret, Sjøforsvaret og Etterretningstjenesten

økt vedlikehold av Sjøforsvarets fartøyer

økt bidrag til sivil samfunnssikkerhet og IKT-sikkerhet

Stortinget har gitt bestillingsfullmakt for 22 F-35 kampfly, som leveres i perioden 2015-2019. I budsjettforslaget legges det opp til å bestille ytterligere seks fly med planlagt levering i 2020. Videre bevilges det midler til bygge- og anleggsvirksomhet for den nye kampflybasen på Ørland. Samlet foreslår Regjeringen å bevilge 8,6 mrd. kroner til kampflyanskaffelsen med baseløsning i 2016. Bevilgningen til kampflyanskaffelsen er nær en dobling fra Saldert budsjett 2015.

Som følge av den endrede sikkerhetspolitiske situasjonen prioriterer Regjeringen økt overvåkning, tilstedeværelse og suverenitetshevdelse i nordområdene. Bevilgningen til Etterretningstjenesten økes. I tillegg gir Regjeringens bevilgningsforslag rom for økt aktivitet og operativ evne i Luftforsvaret og Sjøforsvaret, blant annet gjennom økt tilstedeværelse og beredskap med maritime patruljefly og undervannsbåt i Nord-Norge.

Som del av Regjeringens tiltakspakke for økt sysselsetting legges det opp til økt vedlikehold av Sjøforsvarets fartøyer. Tiltaket bidrar til at aktivitetsnivået i Sjøforsvaret kan gjennomføres som tidligere forutsatt. I tillegg vil vedlikeholdet bidra til sysselsetting for verftsindustrien på Vestlandet.

Videreutvikling av forsvarssektorens evne til å bistå det sivile samfunnet og bidra til samfunnssikkerheten fortsetter. Regjeringen legger til rette for at redningshelikoptertjenesten skal kunne støtte politiet i maritime beredskapssituasjoner. Nasjonal sikkerhetsmyndighets (NSM) kapasitet til å detektere falske basestasjoner økes, og Norges bidrag til FNs operasjon i Mali forlenges.

2.4.16 Olje- og energidepartementet

Mill. kroner

Saldert budsjett 2015

Forslag 2016

Endring i pst.

Programområde 18 Olje- og energiformål

18.00 Administrasjon

208,1

240,9

15,8

18.10 Petroleumssektoren

38 744,3

29 917,1

-22,8

18.20 Energi- og vannressurssektoren

2 391,2

2 650,6

10,8

18.30 Forskning og næringsutvikling

772,1

928,9

20,3

18.40 CO₂-håndtering

2 102,6

2 256,3

7,3

Sum før lånetransaksjoner

44 218,4

35 993,8

-18,6

Lånetransaksjoner

9 250,0

14 250,0

54,1

Sum Olje- og energidepartementet

53 468,4

50 243,8

-6,0

Hovedprioriteringer i budsjettforslaget for Olje- og energidepartementet:

energiomlegging og utvikling av energi- og klimateknologi

energi- og petroleumsforskning

tiltak for å fremme CO₂-håndtering

flom- og skredforebygging

geologisk kartlegging i nordområdene

Regjeringen foreslår å øke støtten til Enovas arbeid med energiomlegging ogutvikling avenergi- og klimateknologi. Det foreslås et nytt innskudd i Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging på 14,3 mrd. kroner. Samlet fondskapital blir etter dette 67,8 mrd. kroner, som er 17,8 mrd. kroner mer enn ambisjonen i klimaforliket. Videre øker Enovas inntekter som følge av tidligere kapitalinnskudd.

Støtte til energi- og petroleumsforskning skal bidra til langsiktig verdiskaping og effektiv og bærekraftig utnyttelse av norske naturressurser. Bevilgningen til det petroleumsrettede forsknings- og utviklingsprogrammet DEMO 2000 foreslås økt med 100 mill. kroner. Videre foreslås det å øke støtten til forskningssentrene for miljøvennlig energi(FME-ordningen).

For å fremme CO₂-håndtering foreslår Regjeringen å bevilge 80 mill. kroner til mulighetsstudier av fullskalaanlegg for CO₂-håndtering. Formålet er å studere mulige løsninger for fangst, transport og lagring av CO₂ i Norge. I tillegg foreslås det å øke bevilgningen til forsknings- og demonstrasjonsprogrammet CLIMIT.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til flom- og skredforebygging med om lag 190 mill. kroner. I tillegg til forsering av kartleggings- og flomsikringsprosjekter, skal midlene gå til opprydding etter flommen på Vestlandet i 2014. Dette er ett av flere tiltak fra Regjeringen for raskt å stimulere til økt aktivitet og sysselsetting.

Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til geologisk kartlegging i nordområdene med 115 mill. kroner. Kartleggingen skal gi mer kunnskap om petroleumsforekomster i Barentshavet langs delelinjen med Russland.

2.4.17 Ymse utgifter og inntekter

Det foreslås bevilget 5 250 mill. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. Bevilgningen står som motpost til tilleggsbevilgninger knyttet til blant annet forhandlinger hvor staten er part, herunder til lønnsoppgjøret for statsansatte og takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, og til uforutsette utgifter. Tidligere inkluderte posten en avsetning til trygdeoppgjørene. Fra og med 2016 foreslås det at disse utgiftene budsjetteres på poster under Arbeids- og sosialdepartementet, jf. omtale under avsnitt 2.5.

På kapittel 5309 Tilfeldige inntekter foreslås det bevilget 150 mill. kroner. Dette gjelder enkelte mindre, uforutsette inntekter som ikke inngår på andre inntektskapitler i statsbudsjettet.

2.5 Folketrygdens utgifter og inntekter

Regjeringens samlede forslag til utgifter under alle folketrygdens programområder for 2016 er på 439,5 mrd. kroner. Det er en økning på 20,8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2015. Budsjettallene fordelt på programkategorier framgår av hovedtabellene under de ulike departementene tidligere i dette kapitlet.

Tallene for Saldert budsjett 2015 inneholder ikke effekten av trygdeoppgjøret i 2015, mens kolonnen for gjeldende budsjett 2015 i tabell 2.4 bl.a. inkluderer trygdeoppgjøret i 2015. Fram til og med budsjettåret 2015 har utgiftene til trygdeoppgjøret vært budsjettert samlet og satt av under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. Fra og med budsjettet for 2016 er budsjetteringen av effekten av trygdeoppgjørene lagt om; budsjettforslaget under Arbeids- og sosialdepartementet inkluderer nå også anslått effekt av neste års trygdeoppgjør per kapittel og post. Den samlede effekten av trygdeoppgjøret i 2015 og anslått effekt av trygdeoppgjøret i 2016 for folketrygden utgjør 10,1 mrd. kroner i 2016, hvorav anslagsvis 5,5 mrd. kroner utgjør 2016-effekten av trygdeoppgjøret i 2016.

Tabell 2.4 Folketrygdens utgifter

Mill. kroner

Programområde

Saldert budsjett 2015

Gjeldende budsjett 2015

Forslag 2016

Endring Saldert budsjett 2015 til forslag 2016 i pst.

28

Foreldrepenger

19 062,7

19 408,0

20 330,0

6,6

29

Sosiale formål

357 467,8

357 125,2

372 932,4

4,3

sykepenger

39 674,8

39 600,7

40 769,7

2,8

arbeidsavklaringspenger

34 110,3

34 682,5

34 944,8

2,4

uføretrygd

78 194,0

76 420,0

78 975,0

1,0

alderspensjon

190 175,0

191 052,0

202 485,0

6,5

annet¹

15 313,7

15 370,0

15 757,9

2,9

30

Helsetjenester

28 936,4

28 843,4

30 042,5

3,8

33

Arbeidsliv

13 200,0

14 713,0

16 209,0

22,8

Sum

418 666,8

420 089,5

439 513,9

5,0

¹ Annet inkluderer stønad til enslig mor og far, grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv., etterlatte og stønad ved gravferd.

Kilde: Finansdepartementet

Programområde 28 Foreldrepenger

Stønadsordningene under dette programområdet skal kompensere for inntektsbortfall i forbindelse med fødsel og adopsjon, og sikre økonomisk støtte til foreldre som ikke har opptjent rett til foreldrepenger. Programområdet omfatter foreldrepenger til yrkesaktive, engangsstønad ved fødsel og adopsjon og feriepenger av foreldrepenger mv. Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet har ansvar for programområdet.

Utgiftsanslaget for 2016 bygger på at antall barn i aldersgruppen for foreldrepenger antas å holde seg om lag uendret fra 2015 til 2016. Den antatte økningen i utbetalingen av foreldrepenger sammenlignet med Saldert budsjett for 2015, skyldes at man forventer en økning i opptjeningsgrunnlaget for foreldre som mottar foreldrepenger. Dette vil innebære at utbetalingen per familie øker fra 2015 til 2016. Basert på observert utvikling de siste årene forventes økningen i opptjeningsgrunnlaget å bli høyere enn anslagene for generell lønnsvekst.

Programområde 29 Sosiale formål

Programområdet omfatter ordninger som skal kompensere for inntektsbortfall ved sykdom og uførhet (sykepenger, arbeidsavklaringspenger og uføretrygd), pensjoner (alderspensjon og etterlattepensjon), stønader til enslige forsørgere, stønader og hjelpemidler til personer med nedsatt funksjonsevne og enkelte andre formål. Arbeids- og sosialdepartementet har ansvar for programområdet. Av en samlet økning på 15,5 mrd. kroner fra 2015 til 2016 kommer over 12,3 mrd. kroner på alderspensjonskapitlet. Økningen skyldes både at det blir flere alderspensjonister og effekten av trygdeoppgjøret, jf. omtale ovenfor. Nedenfor gjennomgås utviklingen fra 2015 til 2016 på de største utgiftsområdene.

Sykepenger

For 2015 opprettholdes forutsetningen fra Saldert budsjett 2015 om nullvekst i fravær per sysselsatt fra 2014 til 2015, på bakgrunn av utviklingen i første halvår 2015. Sysselsettingen anslås nå å øke med 0,5 pst. og sykepengegrunnlaget (lønnsnivået for sykmeldte) med 2,9 pst. i 2015. Dette er en liten nedjustering fra anslagene som lå til grunn for Saldert budsjett 2015.

Fra 2015 til 2016 legges det til grunn nullvekst i det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt. Økningen fra Saldert budsjett 2015 på 1,1 mrd. kroner skyldes hovedsakelig at det for 2016 forventes en økning i sysselsettingen på 0,5 pst. og i sykepengegrunnlaget på 2,7 pst.

IA-avtalen har bl.a. som mål å redusere det totale sykefraværet med minst 20 pst. fra nivået i 2. kvartal 2001. Det sesongkorrigerte sykefraværet i 4. kvartal 2014 var 6,4 pst. Dette er sesongjustert 11,5 pst. lavere enn i 2. kvartal 2001, men fortsatt på et høyere nivå enn målet i IA-avtalen.

Arbeidsavklaringspenger

Basert på utviklingen hittil i år forventes det en reduksjon i antall mottakere av arbeidsavklaringspenger på 7 300 personer fra 2014 til 2015. Denne reduksjonen er 1 200 lavere enn det som var lagt til grunn for Saldert budsjett 2015. I 2016 ventes en ytterligere nedgang på om lag 3 300 personer til gjennomsnittlig 146 700 mottakere. En viktig forklaring på reduksjonen i 2015 er at mange mottakere har nådd grensen for maksimal varighet for mottak av arbeidsavklaringspenger. Mange av disse vil gå over til uføretrygd. Reduksjonen i antall mottakere bidrar isolert sett til å redusere utgiftsanslaget, mens effekten av trygdeoppgjøret i 2015 og 2016 bidrar til å øke utgiftene med anslagsvis 1,3 mrd. kroner i 2016.

Uføretrygd

Nye regler for uføretrygd fra folketrygden trådte i kraft 1. januar 2015. Den nye uføretrygden skattlegges som lønnsinntekt. Anslaget for effekten på utgiftene i 2015 av økt bruttoytelse som følge av uførereformen er nedjustert med 1,6 mrd. kroner etter Saldert budsjett 2015.

Ved utgangen av første halvår 2015 var det registrert 311 800 mottakere av uføretrygd, tilsvarende 9,4 pst. av befolkningen i alderen 18-66 år. Andelen er uendret sammenlignet med samme tidspunkt i fjor. I 2014 var veksten i antall mottakere preget av høy tilgang fra arbeidsavklaringspenger. Høy tilgang fra arbeidsavklaringspenger er ventet å prege utviklingen i antall mottakere av uføretrygd også i 2015, men i mindre grad enn i 2014. Gjennomsnittlig antall mottakere anslås til om lag 312 800 i 2016. Effekten av trygdeoppgjøret i 2015 og 2016 bidrar til å øke utgiftene med anslagsvis 3,0 mrd. kroner i 2016.

Alderspensjon

Utgiftene til alderspensjon øker i hovedsak fordi det blir flere alderspensjonister. Fra 2015 til 2016 anslås det at gjennomsnittlig antall alderspensjonister vil øke med nær 29 000 personer, til om lag 882 000 pensjonister. Effekten av trygdeoppgjøret i 2015 og 2016 bidrar til å øke utgiftene med anslagsvis 5,5 mrd. kroner i 2016.

Etter at fleksibelt uttak av alderspensjon ble innført i 2011, steg antall alderspensjonister under 67 år raskt. Denne veksten har vært avtakende og antas å bli noe svakere også framover. For 2015 legges det nå til grunn gjennomsnittlig 86 400 alderspensjonister under 67 år. For 2016 legges det til grunn gjennomsnittlig 91 700 alderspensjonister under 67 år. Selv om mange tar ut alderspensjon, fortsetter yrkesaktiviteten å øke i aldersgruppen over 60 år, og mange kombinerer arbeid og uttak av alderspensjon. Over tid påvirkes utgiftene til alderspensjon i liten grad av fleksibelt uttak, siden tidlig uttak gir en lavere årlig pensjon for den enkelte.

Programområde 30 Stønad ved helsetjenester

Programområdet omfatter folketrygdens bidrag til finansiering av helsetjenester, herunder lege- og psykologhjelp, fysioterapi samt legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept. Helse- og omsorgsdepartementet har ansvar for programområdet.

Refusjon av legemidler på blå resept er den største utgiften på stønadsbudsjettet for helsetjenester, med et utgiftsanslag på om lag 10 mrd. kroner for 2016. Den underliggende utgiftsveksten knyttet til legemidler er om lag 1,3 mrd. kroner sammenlignet med saldert budsjett. Det foreslås at helseforetakene overtar ansvaret for enkelte legemiddelgrupper, inkludert nye hepatitt C-legemidler. Utover en generell volumvekst i utgiftene til legemidler har svekket kronekurs ført til økte priser på legemidler.

I 2014 ble det utstedt om lag 1,1 millioner frikort under ordningen med utgiftstak for egenandeler til legehjelp, psykologhjelp, legemidler og medisinsk forbruksmateriell på blå resept og pasientreiser mv. (egenandelstak 1). Anslaget for utgifter til egenandelstak 1 øker med om lag 500 mill. kroner til 4,5 mrd. kroner i 2016.

Egenbetalingen foreslås økt tilsvarende en prisomregning. Egenandelene under egenandelstak 1 og egenandelstak 2 foreslås økt med 8 pst. med unntak av egenandelen for blå resept hvor den prosentvise egenandelen foreslås økt fra 38 til 39 pst. Egenandelene for pasientreiser, blå resept, opphold ved opptreningsinstitusjoner og behandlingsreiser til utlandet økes fra 1. januar 2016. Øvrige egenandeler økes fra 1. juli 2016. Egenandelstakene foreslås ikke endret.

Programområde 33 Arbeidsliv

Programområdet omfatter dagpenger ved arbeidsledighet, statsgaranti for lønnskrav ved konkurs og stønad ved arbeidsledighet for fiskere og fangstmenn. Arbeids- og sosialdepartementet har ansvar for programområdet, med unntak av ett kapittel, som ligger under Nærings- og fiskeridepartementets ansvarsområde. Dagpenger ved arbeidsledighet utgjør den vesentligste utgiftsposten under dette programområdet.

Det var i gjennomsnitt 66 800 dagpengemottakere i første halvår 2015. Sammenlignet med samme periode i 2014 er dette en økning på om lag 12 pst., tilsvarende 7 100 dagpengemottakere.

I forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2015 ble dagpengebevilgningen økt til 13,9 mrd. kroner. For 2016 foreslås en dagpengebevilgning på 15,3 mrd. kroner.

Den anslåtte utgiftsøkningen på 1,4 mrd. kroner fra 2015 til 2016 skyldes i hovedsak økt ledighetsanslag og økt gjennomsnittlig utbetaling som følge av lønnsvekst i 2015.

For å styrke dagpengeordningens rolle som arbeidsmarkedspolitisk virkemiddel og sikre økt overgang til arbeid foreslås økt ventetid og økt tidsbegrenset bortfall av dagpenger ved selvforskyldt ledighet. Forslaget gir en innsparing på anslagsvis 236 mill. kroner i 2016.

2.5.1 Folketrygdens finansieringsbehov

Folketrygdens utgifter inngår i budsjettet på linje med andre utgifter, men er på inntektssiden formelt knyttet til de store avgiftsordningene (arbeidsgiveravgift og trygdeavgift) og enkelte gebyrer og refusjoner mv., jf. folketrygdloven 28. februar 1997 nr. 19, del VIII, Finansielle bestemmelser.

Folketrygdens inntekter i 2016 anslås til 312,3 mrd. kroner, med følgende hovedelementer: Trygdeavgift på 134,6 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 71), arbeidsgiveravgift på 175,4 mrd. kroner (jf. kap. 5700, post 72), samt enkelte mindre inntekter på til sammen 2,3 mrd. kroner (vederlag, gebyrer, ulike refusjoner, dividende mv., jf. kapitlene 5701, 5704 og 5705). Utgiftene utgjør til sammen 439,5 mrd. kroner.

Differansen mellom folketrygdens utgifter og inntekter innebærer et beregnet finansieringsbehov for folketrygden i 2016 på 127,2 mrd. kroner. En del av dekningen av folketrygdens utgifter skal skje gjennom tilskudd fra staten, dvs. uten henvisning til de store avgiftsordningene eller andre spesifiserte inntekter, jf. folketrygdloven § 23-10 tredje ledd. Utgiftene som dekkes ved direkte overføringer fra staten er anslått til 18,1 mrd. kroner for 2016, jf. romertallsvedtak II, Folketrygden.

2.6 Forslag til vedtak

De forslag til vedtak som legges fram i denne proposisjonen, er i de fleste tilfeller nærmere omtalt i Prop. 1 S for de enkelte departementene.

Enkelte bevilgninger blir bare omtalt i denne proposisjonen. Det gjelder blant annet bevilgningene til kap. 2309 Tilfeldige utgifter og kap. 5309 Tilfeldige inntekter, som omtales i avsnitt 2.4.17. Renter og avskrivninger fra statens forretningsdrift under kapitlene 5491 og 5603 omtales i avsnitt 3.2. Overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland, som er bevilget på kapitlene 2800 og 5800 i statsbudsjettet, omtales i avsnitt 3.4.

Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov dekkes gjennom lån bevilget på kap. 5999, jf. avsnitt 3.5.

3 Gruppering av budsjettets inntekter og utgifter etter art

3.1 Budsjettets samlede inntekter og utgifter

Dette kapittelet gir en oversikt over statsbudsjettets inntekter og utgifter, gruppert etter art, jf. boks 3.1. Regjeringens hovedprioriteringer i statsbudsjettet for 2016 er nærmere beskrevet i kapittel 1, mens kapittel 2 gir en oversikt over utgiftene under de ulike departementene. Prop. 1 S for de enkelte departementene gir mer utfyllende og detaljerte framstillinger av Regjeringens budsjettforslag.

Boks 3.1 Statsbudsjettets inndeling

Statsbudsjettet blir inndelt i kapitler som igjen er inndelt i poster, jf. § 4 i bevilgningsreglementet. Stortingets bevilgningsvedtak gjelder beløpet under den enkelte post. Kapitlene nummereres fortløpende i nummerserier for de ulike departementene. Nummereringen av postene følger et fast mønster hvor postnummeret angir hva slags type inntekt eller utgift det er tale om. Bevilgningsreglementet krever at inntektene og utgiftene skal inndeles i fire avdelinger. Dette skjer ved å inndele postnummerseriene i følgende avdelinger etter art:

Inntekter

Salg av varer og tjenester: Postene 1-29

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv.: Postene 30-49

Overføringer fra andre: Postene 50-89

Tilbakebetalinger mv.: Postene 90-99

Utgifter

Statens egne driftsutgifter: Postene 1-29

Nybygg, anlegg mv.: Postene 30-49

Overføringer til andre: Postene 50-89

Utlån, statsgjeld mv.: Postene 90-99

De samlede inntektsbevilgningene på statsbudsjettet for 2016 er anslått til 1 546,2 mrd. kroner. Dette inkluderer petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Holdes disse utenom, anslås inntektene i 2016 til 1 008,8 mrd. kroner.

Tabell 3.1 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Gul bok 2016

Endring i pst.

Salg av varer og tjenester (Driftsinntekter) (postene 1-29)

139,4

112,4

-19,4

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

29,0

26,2

-9,9

Overføringer fra andre (postene 50-89)

1 337,3

1 311,1

-2,0

Tilbakebetalinger mv. (postene 90-99)

103,2

96,5

-6,5

Sum inntekter

1 609,0

1 546,2

-3,9

Kilde: Finansdepartementet

Forslaget til utgiftsbevilgninger på statsbudsjettet for 2016 utgjør samlet sett 1 600,5 mrd. kroner, medregnet petroleumsvirksomhet, overføring til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner. Sammenlignet med Saldert budsjett 2016 reduseres de samlede utgiftene med 141,5 mrd. kroner. Holdes petroleumsvirksomheten, overføringen til Statens pensjonsfond utland og lånetransaksjoner utenom, foreslås det utgifter på 1 216,6 mrd. kroner. Dette er en økning fra Saldert budsjett 2015 på 52,8 mrd. kroner.

Tabell 3.2 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert

budsjett 2015

Gul bok 2016

Endring i pst.

Driftsutgifter (postene 1-29)

170,5

174,2

2,2

Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

83,8

82,2

-1,9

Overføringer til andre (postene 50-89)

1 251,5

1 193,3

-4,6

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90-99)

236,2

150,8

-36,1

Sum utgifter

1 741,9

1 600,5

-8,1

Kilde: Finansdepartementet

3.2 Gruppering av budsjettets inntekter

3.2.1 Driftsinntekter (postene 1-29)

I Regjeringens budsjettforslag for 2016 utgjør driftsinntekter til sammen 112,4 mrd. kroner, jf. tabell 3.3.

Driftsinntekter (postene 1-29)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Gul bok 2016

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

121,0

92,2

-23,8

Andre driftsinntekter

18,4

20,2

9,4

Sum driftsinntekter

139,4

112,4

-19,4

Kilde: Finansdepartementet

Driftsinntekter fra statens petroleumsvirksomhet utgjør hoveddelen av de samlede driftsinntektene. Petroleumsvirksomheten omtales nærmere i avsnitt 3.4. I tillegg benyttes postene 1-29 på statsbudsjettets inntektsside for inntekter fra salg av varer og tjenester, for eksempel:

salg av materiell, publikasjoner og andre varer

utleie av materiell, bygninger og anlegg

oppdrag

gebyrer

tilfeldige inntekter

Statens forretningsdrift

Statens forretningsdrift vil i 2016 bestå av virksomheten under forvaltningsbedriftene Statsbygg, Garanti-instituttet for eksportkreditt (GIEK), Statens kartverk, Statens pensjonskasse og NVE Anlegg. Det budsjetteres med 2,3 mrd. kroner i inntekter under disse virksomhetene i 2016. Inntektsbevilgningene under statens forretningsdrift omfatter flere inntektsarter, men omtales samlet nedenfor.

Det samlede avskrivningsbeløpet for den statlige forretningsdriften føres under kap. 5491 Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift. Avskrivningene beregnes på grunnlag av bokført kapital per 31. desember året før budsjettåret. Det benyttes et lineært avskrivningssystem, der avskrivningstiden for ulike avskrivningsobjekter varierer med forventet levetid. Ved salg av eiendommer i Statsbygg avskrives også bokført verdi av eiendommene. Avskrivningene utgiftsføres under hver enkelt virksomhets driftsbudsjett. Avskrivningene beløper seg totalt til 1 181 mill. kroner i 2016.

Renter av statens kapital i forretningsdriften tas samlet til inntekt under kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift. Grunnlaget for renteberegningen er bedriftenes brutto investeringer fratrukket avskrivninger og bedriftenes egne avsetninger til investeringsformål. Rentesatsen for netto investeringsbidrag det enkelte år tilsvarer gjennomsnittlig rente på 5-års statsobligasjoner i 12-månedersperioden fram til 30. september året før budsjettåret. Renter av statens kapital i forretningsdriften foreslås budsjettert med 77 mill. kroner i 2016.

Avsetning til investeringsformål tas til inntekt under hver enkelt virksomhet som foretar slike avsetninger. Avsetningen utgjør en del av kontantoverskuddet fra driften som benyttes til å finansiere investeringer. Det aktuelle beløpet utgiftsføres på driftsbudsjettet under hver enkelt forvaltningsbedrift før driftsresultatet fastsettes, og avsetningene må derfor også føres opp på statsbudsjettets inntektsside. Samlede avsetninger til investeringsformål i 2016 er 1 048 mill. kroner.

I tabell 3.4 er inntekter på statsbudsjettet under statens forretningsdrift splittet opp. I tillegg til tallene nevnt i tabellen er det også enkelte andre inntekter under forretningsdriften. Dette gjelder tilbakeføring fra gamle ordninger under GIEK og inntekter fra salg av utstyr og eiendom på til sammen 16 mill. kroner.

Tabell 3.3 Renter, avskrivninger og avsetninger til investeringsformål i 2015 for statens forretningsdrift

Mill. kroner

Avskrivninger

Renter

Avsetninger til investeringsformål

Statsbygg

1 034

70

1 030

Statens kartverk

19

0

0

Statens pensjonskasse

124

7

18

NVE Anlegg

4

0

0

Sum

1 181

77

1 048

Kilde: Finansdepartementet

Beregning av rente for mellomværende med statskassen

Forvaltningsbedriftenes mellomværende med statskassen kan betraktes som en bruks- og kassakredittkonto for håndtering av kortsiktige likviditetssvingninger. For samtlige virksomheter under statens forretningsdrift skal det beregnes renter av mellomværende med statskassen. Renten er knyttet opp mot renten på statssertifikater etter en nærmere bestemt beregningsregel, slik at den reflekterer rentenivået i Norge.

Kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift, post 81 Renter av mellomregnskapet, budsjetteres ikke.

3.2.2 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. er på 26,2 mrd. kroner i budsjettforslaget for 2016. Det er inntektene i forbindelse med nybygg, anlegg mv. i statens petroleumsvirksomhet som utgjør størstedelen av disse inntektene.

Tabell 3.4 Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Gul bok 2016

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

26,7

23,7

-11,2

Andre inntekter ifm. nybygg, anlegg mv.

2,3

2,5

5,5

Sum inntekter ifm. nybygg, anlegg mv.

29,0

26,2

-9,9

Kilde: Finansdepartementet

Inntektspostene 30-49 deles i to grupper.

Postene fra 30 til 39 inneholder inntektsbevilgninger under statens forretningsdrift, herunder avskrivninger på statens kapital i statens forretningsdrift, avsetninger til investeringsformål, overføringer fra bedriftenes egne fond og andre fond, samt andre inntekter av statens forretningsdrift i forbindelse med bygg og anlegg, jf. omtalen ovenfor. Inntektene fra statens forretningsdrift i forbindelse med nybygg og anlegg mv. utgjør 2,2 mrd. kroner. I tillegg til statens forretningsdrift er det budsjettert med enkelte husleieinntekter under Landbruks- og matdepartementet på til sammen 21 mill. kroner på postene 30-39.

Post 30 brukes også for avskrivninger under kap. 5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten. Det foreslås inntekter på 23,7 mrd. kroner på denne posten i 2016.

Postene fra 40 til 49 gjelder salg av fast eiendom og tilskudd og refusjoner i forbindelse med statens bygge- og anleggsarbeider fra statlige særregnskap, kommuner og andre. Samlet utgjør disse inntektene 201 mill. kroner i 2016. Salg av eiendom fra Forsvaret utgjør den største inntektsposten.

3.2.3 Overføringer fra andre (postene 50-89)

Inntektspostene fra 50 til 89 på statsbudsjettets inntektsside deles inn i følgende undergrupper:

Postene fra 50 til 59 nyttes til overføringer fra andre statlige regnskaper, for eksempel statlige fond.

Postene fra 60 til 69 omfatter overføringer fra kommunesektorens forvaltningsbudsjetter.

Postene fra 70 til 79 brukes til statsskatt på formue og inntekt, avgifter på omsetning, produksjon og driftsmidler, dokumenter, spill og andre fiskalavgifter.

Under postene fra 80 til 84 føres renteinntekter, mens utbytte på aksjer, bøter, erstatninger, tilbakebetaling av gitte tilskudd mv. budsjetteres på postene 85-89.

Tabell 3.5 Overføringer fra andre (postene 50–89)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Gul bok 2016

Endring i pst.

Postene 50-59

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

174,2

207,8

19,3

Øvrige overføringer fra andre statsregnskap

0,1

0,0

-75,7

Sum overføringer fra andre statsregnskap

174,3

207,8

19,2

Postene 60-69

Overføringer fra kommunesektoren

1,3

1,5

17,1

Postene 70-79

Inntekter under postene 70-79

1 097,0

1 028,6

-6,2

Postene 80-89

Renter, utbytte mv.

64,7

73,1

13,1

Sum overføringer fra andre (postene 50-89)

1 337,3

1 311,1

-2,0

Kilde: Finansdepartementet

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland for å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet øker med 33,6 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2015. For postene 70-79 reduseres inntektene med 68,3 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2015 til budsjettforslaget for 2016, mens inntektene på postene 80-89 øker med 8,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2015 til budsjettforslaget for 2016.

Skatter og avgifter fra Fastlands-Norge

Skatte- og avgiftsanslagene for 2016 tar utgangspunkt i reviderte anslag for 2015, hvor bl.a. ny informasjon om utviklingen i innbetalte skatter og avgifter er innarbeidet. I tillegg er skatte- og avgiftsanslagene basert på vekstforutsetningene som er lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2016 for bl.a. sysselsetting, etterspørsel, lønninger og priser. Det er også tatt hensyn til virkningene av forslaget til skatte- og avgiftsopplegg og forslaget til kommunale og fylkeskommunale skattører.

Samlede skatter og avgifter fra Fastlands-Norge anslås å utgjøre 929,3 mrd. kroner i 2016. De største bidragene kommer fra skatter på inntekt og formue, trygdeavgift og arbeidsgiveravgift til folketrygden, merverdiavgift og øvrige særavgifter medregnet tollinntekter.

Regjeringens forslag til budsjett innebærer nye bokførte skatte- og avgiftslettelser på 3,1 mrd. kroner i 2016. I tillegg kommer helårsvirkningen av skatte- og avgiftslettelsene i 2015 på 0,7 mrd. kroner bokført. Påløpt utgjør nye skatte- og avgiftslettelser fra 2015 til 2016 9,1 mrd. kroner. Skatte- og avgiftsopplegget for 2016 er nærmere omtalt i Prop. 1 LS (2015–2016) Skatter, avgifter og toll 2016.

Utbytte

Regjeringen foreslår samlede utbytteinntekter på 28,9 mrd. kroner i 2016. Av dette gjelder 15,4 mrd. kroner utbytte fra Statoil ASA, som inngår i kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten. Regjeringens forslag innebærer en reduksjon i de samlede utbytteinntektene på 2,8 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2015.

Samlet utbytte fra selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning anslås til 11,5 mrd. kroner. Dette er en reduksjon på 3,6 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2015. Reduksjonen skyldes hovedsakelig at det ikke budsjetteres med et utbytte fra Statkraft SF i 2016.

Andre store utbytter kommer fra Avinor, NSB, Kommunalbanken, Statnett og Posten.

Regjeringen har i tråd med vanlig praksis ikke laget egne anslag på utbytte fra de børsnoterte selskapene i 2016, men teknisk videreført utbetalt utbytte per aksje i 2015.

Tabell 3.7 viser saldert budsjett for utbytte fra de enkelte selskapene i 2015 og forslag i 2016.

Tabell 3.6 Utbytte fra statlig eide selskaper

Mill. kroner

Kap

Post

Selskap

Saldert budsjett 2015

Gul bok 2016

Endring i pst.

5685

85

Statoil ASA

14 955

15 382

2,9

5656

85

Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementet¹

15 120

11 519

-23,8

5622

85

Avinor AS

500

500

0,0

5611

85

NSB AS

300

425

41,7

5616

85

Kommunalbanken AS

0

417

-

5680

85

Statnett SF

287

240

-16,4

5618

85

Posten Norge AS

300

220

-26,7

5692

85

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank

83

88

6,8

5631

85/86

AS Vinmonopolet

30

26

-14,0

5652

85

Statskog SF

40

20

-50,0

5623

85

Baneservice AS

0

8

-

5651

85

Selskaper under Landbruks- og matdepartementet²

5

5

0,0

5693

85

Folketrygdfondet

2

1

-6,7

5625

86

Innovasjon Norge/Investeringsfond Nordvest-Russland og Øst-Europa

1

1

0,0

Sum utbytte

31 622

28 853

-8,8

¹ Norsk Hydro ASA, Telenor ASA, Kongsberg Gruppen ASA, DNB ASA, Yara International ASA, Entra ASA, Argentum Fondsinvesteringer AS, Nammo AS, Flytoget AS, Aker Kværner Holding AS, GIEK Kredittforsikring AS, Ambita AS, og Mesta AS.

² Veterinærmedisinsk oppdragssenter AS.

Kilde: Finansdepartementet

3.2.4 Tilbakebetalinger mv. (postene 90-99)

Postene fra 90 til 99 på statsbudsjettets inntektsside inneholder avdrag på lån fra staten, salg av statens aksjer og obligasjoner, samt opptak av lån. Postene beskriver endringer i sammensetningen av statens formue som framkommer i statens kapitalregnskap.

Tabell 3.7 Tilbakebetalinger mv. (postene 90-99)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Gul bok 2016

Endring i pst.

Statsbankene

78,3

78,4

0,1

Andre tilbakebetalinger

25,0

18,2

-27,3

Sum tilbakebetalinger

103,2

96,5

-6,5

Kilde: Finansdepartementet

Tilbakebetalingene anslås til 96,5 mrd. kroner i 2016. Dette er en reduksjon på 6,7 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2015. Dette skyldes blant annet at det i 2015-budsjettet er budsjettert med tilbakebetalinger på 8 mrd. kroner fra avdrag på egenbeholdning av statsobligasjoner. Videre er kapital i regionale forskningsfond på 6 mrd. kroner ført som tilbakebetaling til statskassen i 2015-budsjettet. Siden det ikke er budsjettert med disse inntektene i budsjettforslaget for 2016, bidrar dette til å redusere de samlede tilbakebetalingene. I motsatt retning trekker blant annet økte tilbakebetalinger på 7,2 mrd. kroner fra boliglånsordningen i Statens pensjonskasse.

3.3 Gruppering av budsjettets utgifter

3.3.1 Driftsutgifter (postene 1-29)

Driftsutgifter budsjetteres over postene 1-29. Driftsutgiftene omfatter lønn til statsansatte og kjøp av varer og tjenester til statlige virksomheter, i tillegg til statens forretningsdrift. Det blir ikke bevilget driftsutgifter og driftsinntekter for statsaksjeselskap, statsforetak og statlige virksomheter som er omgjort til stiftelser, ettersom disse ikke er inkludert i statsbudsjettet. Det bevilges heller ikke driftsutgifter på postene 1-29 for statlige nettobudsjetterte virksomheter eller helseforetak. Samtidig er det enkelte utgifter som budsjetteres over postene 1-29 som har mer karakter av overføringer enn av drift. Dette gjelder bl.a. pensjoner til statsansatte mv. under Statens pensjonskasse.

I forslaget til statsbudsjett for 2016 utgjør driftsutgiftene samlet sett 174,2 mrd. kroner. Tabell 3.9 gir en oversikt over de største utgiftsområdene. Tabellen viser at store etater som Arbeids- og velferdsetaten, Forsvaret, samferdselsetatene og politi og påtalemyndighet står for de største driftsutgiftene.

Driftsutgifter (postene 1-29)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Gul bok 2016

Endring i pst.

Forsvaret

31,3

32,5

3,9

Politi og påtalemyndighet

15,2

16,2

6,7

Statens pensjonskasse

11,5

11,9

3,1

Statens vegvesen

10,9

11,5

5,4

Arbeids- og velferdsetaten

11,2

11,3

1,0

Jernbaneverket og Statens jernbanetilsyn

7,0

8,4

20,2

Departementene og Statsministerens kontor

7,0

7,4

5,5

Skatte-, avgifts- og tolladministrasjon

6,9

7,4

7,3

Barne- og ungdomstiltak

6,5

6,5

0,9

Kriminalomsorg

4,0

4,4

8,8

Rettsvesen

2,5

2,5

1,2

Utlendingsdirektoratet

2,4

2,5

1,4

Andre store direktorater mv.¹

10,2

10,7

4,7

Statens forretningsdrift

-0,8

-0,3

-67,4

Tilfeldige utgifter, inkludert statlig lønnsoppgjør mv.

10,5

5,3

-49,8

Andre driftsutgifter

34,2

36,0

5,3

Sum driftsutgifter

170,5

174,2

2,2

¹ Inkluderer DSB, DNK, DSS, Arbeidstilsynet, Helsedirektoratet, Brønnøysundregistrene, Mattilsynet, Kystverket, Miljødirektoratet, SSB, Oljedirektoratet og NVE.

Kilde: Finansdepartementet

I Regjeringens budsjettforslag utgjør Forsvarets driftsutgifter 18,7 pst. av de samlede driftsutgiftene. Med forslagene til økte driftsutgifter under Statens vegvesen, Jernbaneverket og Statens jernbanetilsyn, vil disse stå for 11,4 pst. av de samlede driftsutgiftene. Driftsutgiftene til politi og påtalemyndighet vil med Regjeringens budsjettforslag utgjøre 9,3 pst. av de samlede driftsutgiftene.

Mesteparten av utgiftene under Statens pensjonskasse i tabellen er utgifter til pensjoner til statsansatte mv. som dekkes etter lov om Statens pensjonskasse. De resterende omfatter arbeidsgiveravgift til folketrygden for arbeidsgiverdelen av pensjonsinnskuddet mv., samt erstatningsutbetalinger under forsikringsordningene og utgifter til særskilte pensjoner fra statskassen. Driftsresultatet til Statens pensjonskasse inngår i driftsresultatet til statens forretningsdrift i tabellen.

Driftsresultatet til statens forretningsdrift skal i henhold til bevilgningsreglementet føres opp i statsbudsjettets utgiftsdel. Denne bestemmelsen omfatter forvaltningsbedriftene under budsjettkapitlene 2445-2490. Driftsresultatet består av de ulike forvaltningsbedriftenes driftsinntekter fratrukket driftsutgifter, avskrivninger, renter og eventuelle avsetninger til reguleringsfond. Driftsresultatet føres på post 24. Brutto driftsinntekter i statens forretningsdrift tas inn i budsjettet på underpost som et negativt beløp, siden de føres på budsjettets utgiftsside. Et negativt tall for statens forretningsdrift i tabell 3.9 betyr dermed at det er et netto driftsoverskudd. Unntaket fra bruttoprinsippet gjelder bare driftsbudsjettet. For investeringsutgifter, tilskudd mv., følges bruttoprinsippet for føringer i statsbudsjettet også for forretningsdriften. Disse beløpene inngår i oversiktene over de ulike utgiftsartene nedenfor.

Selv om alle investeringer i forretningsdriften blir utgiftsført brutto, blir renter beregnet som om statens netto investeringsbidrag skulle være et lån fra statskassen, og det foretas avskrivninger på grunnlag av bokført kapital. Avskrivninger og renter blir ført som underposter på post 24, og det samlede avskrivnings- og rentebeløp for den samlede forretningsdriften tas til inntekt på statsbudsjettets inntektsside, jf. nærmere omtale av forretningsdriften i avsnitt 3.2.1.

For 2016 foreslås det bevilget 5,3 mrd. kroner på kap. 2309 Tilfeldige utgifter, post 01 Driftsutgifter. Denne bevilgningen går til å dekke utgifter til lønnsoppgjør for statsansatte, takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, samt uforutsette utgifter i løpet av det kommende budsjettåret. På bakgrunn av dette vil ikke hele det bevilgede beløpet på denne posten bli regnskapsført som driftsutgifter ved regnskapsavslutningen. Beløpet for 2015 i tabellen inkluderer også en avsetning til å dekke regulering i 2015 av pensjoner mv. i folketrygden. Anslåtte utgifter til dette foreslås fra og med 2016 budsjettert på poster under Arbeids- og sosialdepartementet.

3.3.2 Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Utgiftene til investeringer budsjetteres på postene 30-49, og omfatter nybygg og anlegg, vedlikehold, ombygginger og utstyrsanskaffelser som er så betydelige at de har karakter av investering. Bevilgningene på postene 30-49 gir imidlertid ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet, ettersom blant annet investeringer i helseforetakene og utbyggingsselskapet for veg finansieres med tilskudd over statsbudsjettet. Videre finansieres deler av vegutbyggingene med bompenger som ikke budsjetteres på statsbudsjettet.

Tabell 3.9 Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Gul bok

2016

Endring i pst.

Statens petroleumsvirksomhet

38,0

29,0

-23,7

Riksveganlegg (Statens vegvesen)

14,1

16,8

19,6

Forsvaret

11,5

15,5

35,1

Jernbaneverket

11,3

9,7

-14,2

Statsbygg

2,6

3,7

41,9

Bygg utenfor husleieordningen

1,3

2,1

63,8

Kystverket

0,8

0,8

-2,3

Direktoratet for nødkommunikasjon

1,3

0,5

-57,0

Andre investeringsbevilgninger

3,0

4,1

35,4

Sum investeringer

83,8

82,2

-1,9

Kilde: Finansdepartementet

Størstedelen av statens investeringer foretas innenfor petroleumsvirksomheten, Forsvaret og samferdselssektoren. I tillegg utgjør de statlige byggebevilgningene en stor del av investeringene. Dersom investeringer innenfor petroleumsvirksomheten holdes utenom, øker utgiftene på postene 30-49 med til sammen 7,4 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2015 til budsjettforslaget for 2016.

3.3.3 Overføringer til andre (postene 50-89)

Overføringer til andre budsjetteres på postene 50-89 i statsbudsjettet. Bevilgninger i denne kategorien utgjør ¾ av de totale bevilgningene på utgiftssiden. Overføringen til Statens pensjonsfond utland og overføringene under folketrygden utgjør hoveddelen av disse bevilgningene.

Overføringene deles inn i tre faste undergrupper:

Overføringer til andre statsregnskap: Postene 50-59

Overføringer til kommuneforvaltningen: Postene 60-69

Andre overføringer: Postene 70-89

Tabell 3.10 Overføringer til andre (postene 50-89)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Gul bok

2016

Endring i pst.

Postene 50-59

Overføring til Statens pensjonsfond utland

304,0

204,1

-32,9

Øvrige overføringer til andre statsregnskap (nettobudsjetterte virksomheter, fond mv.)

50,9

54,0

6,1

Sum overføringer til andre statsregnskap

354,9

258,1

-27,3

Postene 60-69

Rammetilskudd til kommuner og fylkeskommuner

152,8

156,9

2,7

Øvrige overføringer til kommuneforvaltningen

54,0

57,9

7,2

Sum overføringer til kommuneforvaltningen

206,8

214,8

3,9

Postene 70-89

Folketrygden

418,3

439,2

5,0

Øvrige overføringer

271,5

281,3

3,6

Sum andre overføringer

689,9

720,5

4,4

Sum overføringer til andre (postene 50-89)

1 251,5

1 193,3

-4,6

Kilde: Finansdepartementet

Den største bevilgningen på 50-postene er overføringen fra statsbudsjettet til Statens pensjonsfond utland. Denne overføringen tilsvarer statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten.

Postene 50-59 brukes også til overføringer til statlige institusjoner hvor drifts- og investeringsutgifter gis som en netto bevilgning. Slike institusjoner er underlagt departemental instruksjonsmyndighet og defineres ikke som selvstendige rettssubjekter. Blant annet er Norges forskningsråd, universitetene og de statlige høgskolene nettobudsjetterte virksomheter. Det vises til vedlegg 4 for nærmere oversikt over den samlede aktiviteten i disse virksomhetene og spesifikasjon av kontantbeholdningen i virksomhetene.

Overføringer til statlige fond eller avsetningskonti i Norges Bank budsjetteres også på overføringspostene til andre statsregnskap (postene 50-59). Når Stortinget har vedtatt en bevilgning, overfører det aktuelle departement midlene til fondet, og utbetaling fra fondene skjer dels i budsjettåret og dels i påfølgende år.

Postene 60-69 omfatter overføring til kommunenes og fylkeskommunenes forvaltningsbudsjetter. Overføringer til kommunesektoren gis dels som rammetilskudd over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett og dels som øremerkede tilskudd som bevilges over flere departementers budsjetter. Kommunesektoren har i tillegg inntekter fra blant annet skatter og gebyrer.

Utgiftspostene 70-89 omfatter overføringer til private, for eksempel husholdninger, organisasjoner, private bedrifter mv. I budsjettforslaget for 2016 er om lag 60 pst. av bevilgningene på disse postene utgifter under folketrygden. Postene omfatter også overføringer til statlige foretak som er organisert som selvstendige rettssubjekter. Dette gjelder blant annet tilskudd til de regionale helseforetakene. Overføringer til private utenom folketrygden og helseforetakene inkluderer et bredt spekter av ordninger som er forskjellige med hensyn til målgrupper, formål og bevilgningsstørrelse. Eksempler på slike overføringer er barnetrygd, kontantstøtte, AFP-tilskudd, tilskudd til internasjonale organisasjoner, bistandsmidler og renter på innenlandsk statsgjeld.

3.3.4 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90-99)

Postene 90-99 på statsbudsjettets utgiftsside inneholder bevilgninger som endrer sammensetningen av statens formue i kapitalregnskapet. De største postene i 2016 er utlån mv. til statsbankene, utlån i boliglånsordningen i Statens pensjonskasse og kapitalinnskudd i infrastrukturfondet og fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging.

Tabell 3.11 Utlån, statsgjeld mv. (postene 90-99)

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Gul bok 2016

Endring i pst.

Lån mv. til statsbankene

104,3

99,1

-5,0

Infrastrukturfondet

40,0

30,0

-25,0

Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging

9,3

14,3

54,1

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

20,1

6,2

-69,2

Avdrag innenlandsk statsgjeld

61,4

0,0

-100,0

Andre lånetransaksjoner

1,1

1,3

17,1

Sum utlån, statsgjeld mv.

236,2

150,8

-36,1

Kilde: Finansdepartementet

Samlet reduseres utgiftene på postene 90-99 med 85,4 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2015. Dette skyldes hovedsakelig at det i 2015 skal betales avdrag på innenlandsk statsgjeld, mens det ikke er forfall i 2016. Når avdrag på innenlandsk statsgjeld holdes utenom, reduseres samlede utlån mv. med 24 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2015. Av dette skyldes 13,9 mrd. kroner lavere utlån under boliglånsordningen i Statens pensjonskasse.

Lån mv. til statsbankene i tabell 3.12 omfatter utlån gjennom Husbanken og Statens lånekasse for utdanning, samt lån til Innovasjon Norge og SIVA. Kapitalinnskudd i Kommunalbanken og utlån under eksportfinansieringsordningen som forvaltes av Eksportkreditt Norge AS, er også medregnet her.

Det foreslås ikke lånetransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten i 2016.

3.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

3.4.1 Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Inntektene fra petroleumsvirksomheten omfatter skatt og avgift på utvinning, aksjeutbytte fra Statoil ASA og inntekter fra SDØE. Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter.

Tabell 3.12 Inntekter fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Gul bok 2016

Endring i pst.

SDØE – driftsresultat

121,0

92,2

-23,8

SDØE – avskrivinger og renter

32,4

27,7

-14,5

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOx-avgift

173,6

97,8

-43,7

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

15,0

15,4

2,9

Sum inntekter fra petroleumsvirksomheten

342,0

233,1

-31,8

Kilde: Finansdepartementet

Driftsresultat fra SDØE er anslått til 92,2 mrd. kroner for 2016. Det er en reduksjon på 28,8 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2015. Mens det i Nasjonalbudsjettet 2015 var lagt til grunn en gjennomsnittlig oljepris på 650 kroner per fat i 2015, legges det nå til grunn en forventet pris på 432 kroner per fat i 2015 og 440 kroner per fat i 2016 målt i løpende priser.

De kalkulatoriske størrelsene avskrivninger og renter inngår som utgifter ved beregningen av SDØEs driftsresultat, samtidig som de føres som inntekter på egne poster. På denne måten skiller man ut den delen av driftsinntektene som dekker avskrivning av investeringer og finansieringskostnadene ved investeringene.

Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås til 97,8 mrd. kroner i 2016. Dette er 75,8 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2015 og 21,2 mrd. kroner lavere enn i anslag på regnskap for 2015.

Påløpte skatter og avgifter anslås til 111,6 mrd. kroner i 2015 og 84,1 mrd. kroner i 2016. Forskjellen mellom betalte skatter og påløpte skatter har sammenheng med reglene om innbetaling av terminskatt. Disse gjør at det er et etterslep i betalte skatter i forhold til påløpte skatter.

Ettersom det ikke foreligger offentlig informasjon med prognose for Statoil ASAs årsresultat for 2015, legges det i budsjettet for 2016 til grunn en teknisk videreføring av utbyttet fra Statoil ASA i 2015. Dette utgjør 15,4 mrd. kroner.

Utgiftene til petroleumsvirksomheten i 2015 og 2016 består av Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomhetens (SDØEs) andel av investeringene på norsk kontinentalsokkel, jf. tabell 3.14.

Tabell 3.13 Utgifter til petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Gul bok 2016

Endring i pst.

SDØE – investeringer

38,0

29,0

-23,7

Øvrige utgifter

0,0

0,0

-

Sum utgifter til petroleumsvirksomheten

38,0

29,0

-23,7

Kilde: Finansdepartementet

SDØEs andel av investeringene på sokkelen i 2016 forventes å bli 29 mrd. kroner. Dette er en reduksjon på 9 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2015, men i samsvar med anslag på regnskap for 2015.

Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er summen av inntekter fra petroleumsvirksomheten fratrukket utgiftene. Tabell 3.15 viser hvordan netto kontantstrøm framkommer. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er anslått til 204,1 mrd. kroner i 2016. Dette er om lag 100 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2015.

Tabell 3.14 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Gul bok 2016

Endring i pst.

Inntekter SDØE

153,4

119,9

-21,8

- Utgifter SDØE

38,0

29,0

-23,7

+ Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

173,6

97,8

-43,7

+ Aksjeutbytte fra Statoil ASA

15,0

15,4

2,9

= Netto kontantstrøm

304,0

204,1

-32,9

Kilde: Finansdepartementet

3.4.2 Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statens samlede netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet fra statsbudsjettets utgiftsside på kap. 2800 til Statens pensjonsfond utland. Sammen med avkastningen på Statens pensjonsfonds kapital utgjør denne overføringen fondets samlede inntekter.

Deler av fondets inntekter brukes til å dekke det oljekorrigerte underskuddet, og overføres fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettets inntektsside. Det blir dermed avsatt midler i utenlandsdelen av Statens pensjonsfond dersom overføringen fra fondet til statsbudsjettet er lavere enn netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten. Det budsjetteres ikke med lånetransaksjoner til kjøp av aksjer og inntekter fra salg av aksjer innenfor petroleumsvirksomheten i 2016.

Grunnkapitalen i Statens pensjonsfond Norge stammer i hovedsak fra overskudd på trygderegnskapene etter innføringen av folketrygden i 1967 og fram til slutten av 1970-tallet. Avkastningen av midlene i Statens pensjonsfond Norge overføres ikke til statskassen, men legges løpende til denne delen av fondet.

Anslagene på overføringer til og fra Statens pensjonsfond utland vil bli endret i løpet av budsjettåret, basert på oppdaterte anslag på kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten og statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd. Tilbakeføringen fra fondet for 2016 vil bli endelig fastsatt ut fra anslag på statsregnskapet i forbindelse med nysalderingen av budsjettet i desember 2016. Det følger av lov om Statens pensjonsfond at statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i sin helhet skal overføres til fondet. Denne overføringen fastlegges dermed endelig ut fra regnskapsførte netto petroleumsinntekter som framkommer først etter terminavslutning. Det innebærer at det vil kunne være avvik mellom den budsjetterte overføringen i nysalderingen og regnskapet.

Verdien i Statens pensjonsfond anslås til 7 223 mrd. kroner ved utgangen av 2015, mens anslaget for verdien ved utgangen av 2016 er på 7 659 mrd. kroner. Utlandsdelen av Statens pensjonsfond anslås til 7 025 mrd. kroner ved utgangen av 2015 og 7 449 mrd. kroner ved utgangen av 2016.

Tabell 3.15 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter 2015-2016

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Gul bok 2016

Endring i pst.

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet

304,0

204,1

-32,9

- Overført til statskassen

174,2

207,8

19,3

+ Renter og utbytte

178,3

209,6

17,6

= Overskudd i Statens pensjonsfond

308,0

205,9

-33,2

Memo:

Anslått kapital i Statens pensjonsfond per 31.12.2016 (målt til markedsverdi)

7 659 mrd. kroner

Hvorav utlandsdelen utgjør

7 449 mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

3.5 Oppsummering. Saldering av statsbudsjettet og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes derfor av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger og bevilges over kap. 5999 Statslånemidler, post 90. Brutto finansieringsbehov anslås til 54,3 mrd. kroner i 2016. Bevilgningen til statslånemidler er en saldering av statsbudsjettets inntekter og utgifter medregnet lånetransaksjoner. Ved nysalderingen om høsten gjøres det et endelig vedtak om statslånemidler. Ved årsavslutningen blir statsregnskapet gjort opp, og det blir foretatt en endelig årsavslutningsrapportering slik at kap. 5999 viser bruttofinansieringsbehovet slik det framkommer i regnskapet. Brutto finansieringsbehov vil kunne avvike fra budsjettvedtaket i forbindelse med nysalderingen om høsten som følge av at det endelige regnskapet på de enkelte budsjettpostene vil kunne avvike noe fra de vedtatte bevilgningene.

Tabell 3.16 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Inntekter/utgifter/balanse

Saldert budsjett 2015

Gul bok 2016

Endring i pst.

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 331,5

1 241,8

-6,7

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 505,7

1 449,7

-3,7

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-174,2

-207,8

19,3

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

174,2

207,8

19,3

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

-

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.

236,2

150,8

-36,1

7.

Tilbakebetalinger mv.

103,2

96,5

-6,5

8.

Utlån mv., netto (6-7)

133,0

54,3

-59,2

9

Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

133,0

54,3

-59,2

Kilde: Finansdepartementet

Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra finansieringsbehovet som framgår av tabell 3.17. Når det korrigeres for lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men ikke har likviditetseffekt, anslås statens faktiske lånebehov til 25 mrd. kroner i 2016. Det vises til nærmere omtale av statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter i kapittel 7.

4 Utviklingstrekk på statsbudsjettets utgiftsside i perioden 2009-2016

4.1 Innledning

I dette kapitlet presenteres realvekst for politikkområder i perioden 2009-2016. Beregningene av realvekst gir uttrykk for ressursbruken på utgiftssiden i budsjettet, og viser utviklingen i bevilgningene til politikkområder over tid, korrigert for prisstigning og endret oppgavefordeling. Regjeringens tiltakspakke for økt sysselsetting på 4 mrd. kroner er innarbeidet i tallene for 2016.

Endringer i statsbudsjettets utgifter følger både av nye politiske prioriteringer og tidligere vedtak. Enkeltområder kan vise sterk eller svak utgiftsvekst som følge av demografiske endringer og lovfestede forpliktelser som pensjons- og trygdeutbetalinger.

På enkelte områder kan det over tid være store forbedringer i tjenesteleveranser uten økt ressursbruk. Økt produktivitet vil i mange statlige virksomheter både bidra til at flere tjenester blir produsert, og til økt kvalitet. Denne forbedringen er imidlertid vanskelig å måle. Beregningene viser dermed ikke det fulle resultatet av politikken på området. Videre vil utviklingen i statens utgifter ikke nødvendigvis gi et godt uttrykk for prioriteringen av områder der skatte- og avgiftspolitikken er viktig for rammevilkårene.

Boks 4.1 Rammeoverføringer til kommuneforvaltningen

Flere offentlige velferdsordninger finansieres av kommunene. Dette gjelder blant annet barnehage, grunnskole, primærhelsetilbud og eldreomsorg. Beregningene for de statlige bevilgningene under disse områdene gir ikke et helhetlig uttrykk for den samlede offentlige ressursbruken. Rammetilskuddene til kommuner og fylkeskommuner er ikke fordelt på de enkelte utgiftsformålene.

I perioden er det foretatt større endringer i oppgavefordelingen mellom staten og kommunene/fylkeskommunene, blant annet på samferdselsområdet som del av forvaltningsreformen i 2010. Videre er det innført økonomiske virkemidler som kommunal medfinansiering av spesialisthelsetjenesten og kommunal betalingsplikt for utskrivningsklare pasienter. I den sammenheng ble det overført 5,6 mrd. kroner fra helseforetakene til kommunene fra og med 2012. Ordningen med kommunal medfinansiering ble avviklet i budsjettopplegget for 2015. Det er i beregningene foretatt korreksjoner for disse endringene slik at tallene skal bli sammenlignbare mellom år. Det samme er gjort for kompensasjon for opphevelse av vegfritaket i merverdiavgiftsloven fra 1. januar 2013. Fra 2011 er de øremerkede tilskuddene til barnehager innlemmet i rammetilskuddene til kommunesektoren. Det innebærer at veksten i utgiftene til barnehager under politikkområdet opplæring og barnehager bare inkluderer enkelte mindre statlige øremerkede bevilgninger til barnehager. Skatteetaten overtar skatteoppkrevingen fra kommuneforvaltningen fra og med 2016. Kommunerammen er redusert med 630 mill. kroner som følge av dette. Skattenes andel av samlede inntekter for kommunene/fylkeskommunene har blitt justert i løpet av perioden, noe som reflekteres i de statlige overføringene til kommuneforvaltningen. Disse endringene er det i hovedsak ikke korrigert for i rammeoverføringene til kommuneforvaltningen i beregningene i dette kapitlet. For en samlet omtale av kommuneøkonomien henvises til kap. 3.3 i Nasjonalbudsjettet 2016.

Beregningene tar utgangspunkt i tall fra statsregnskapet, budsjettets stilling for 2015 og forslag til budsjett for 2016. Det er i hovedsak korrigert for endringer i statsbudsjettets inndeling. Beregningen er basert på statsbudsjettets kapittel- og postinndeling for 2016-budsjettet, jf. nærmere omtale av datagrunnlaget og beregningsmetoden i boks 4.2.

Boks 4.2 Datagrunnlaget for beregningene

Grunnlagsdataene i dette avsnittet er hentet fra offisielle regnskaper, budsjettets stilling for 2015 og forslaget til Gul Bok 2016. For noen bevilgninger har det vært nødvendig å foreta en skjønnsmessig gruppering. Lånetransaksjoner er i sin helhet holdt utenfor beregningene.

I perioden har det vært funksjonsendringer mellom departementene, omlegginger i budsjetteringspraksis og omorganiseringer av statlige virksomheter. Det er derfor foretatt flere korreksjoner for at dataene skal bli sammenlignbare mellom år. Det gjelder f.eks. overgang til nettobudsjettering og omdanning av statlige virksomheter. Merverdi-reformen i 2015 innebærer at betaling av merverdiavgift utgiftsføres på et samlekapittel i stedet for under den enkelte utgiftsposten. Berørte kapitler er korrigert bakover i tid ved å trekke ut et tilvarende uttrekk som i 2015 i årene tilbake til 2009. Dette medfører at det for enkelte områder ikke nødvendigvis er samsvar mellom de tallene som er brukt her og de som finnes i andre offisielle dokumenter.

Videre kan det i enkelte tilfeller, på grunn av store overførte beløp mellom budsjettårene, merinntektsfullmakter o.l., gi feil inntrykk å sammenligne budsjettet i ett år med regnskapstall for foregående år.

Alle beløp er oppgitt i nominelle priser. For årene 2009-2014 er det tatt utgangspunkt i regnskapstall, mens 2015-tallene er budsjettets stilling inkludert tilleggsbevilgninger hittil i år. En har for 2015 fordelt virkningen av lønnsoppgjøret for staten våren 2015.

Realveksten er beregnet ved hjelp av prisindekser fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene og Statistisk sentralbyrå, blant annet fra nasjonalregnskapet. Disse prisindeksene er valgt for å gi et best mulig uttrykk for utgiftsveksten på politikkområdene. Prisindeksene som er benyttet i beregningene gjelder for relativt brede grupper som statlig lønn, andre driftsutgifter, investeringer og overføring til kommeforvaltningen og private, og vil således ikke være presise for enkeltområder der lønns- og prisveksten avviker fra andre områder i staten. Tallene for realvekst vil i disse tilfellene ikke gi et fullt ut dekkende uttrykk for ressursinnsatsen de enkelte år målt i faste priser. På områder som har høy kostnadsvekst ut fra høy prisstigning, vil bevilgningene øke sterkere enn det som realveksten isolert sett tilsier.

Realveksten er beregnet basert på bruken av innsatsfaktorer i de enkelte statlige virksomheter. Den årlige veksten i statlige virksomheters produktivitet vil dermed ikke være reflektert i realveksten presentert i dette kapitlet.

4.2 Samlet utgiftsvekst for statsbudsjettet

Figur 4.1 viser statsbudsjettets reelle, underliggende utgiftsvekst (medregnet folketrygden) i perioden 2009-2016.

Den forholdsvis lave utgiftsveksten i 2010 må ses i sammenheng med de finanspolitiske tiltakene i 2009 for å motvirke finanskrisen og det markerte tilbakeslaget i internasjonal økonomi. Dette ga et ekstraordinært høyt utgiftsnivå i 2009. På bakgrunn av det høye utgiftsnivået i 2009 ble veksten i statsbudsjettets utgifter lav fra 2009 til 2010.

Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2015 til 2016 anslås til 2,6 pst., som er lik anslått vekst for 2015.

Figur 4.1 Reell, underliggende utgiftsvekst på statsbudsjettet, prosentvis vekst. Regnskap 2009-2014. Anslag på regnskap 2015. Gul Bok 2016

Kilde: Finansdepartementet, Statistisk sentralbyrå

4.3 Realvekst i statsbudsjettets utgifter på politikkområder

Tabell 4.1 og figur 4.2 viser årlig realvekst i prosent på politikkområder. Figur 4.3 viser utgiftenes størrelse i 2016. Tallene er fra statsregnskapet, budsjettets stilling for 2015 og forslag til budsjett for 2016. Folketrygden er holdt utenom og omtales i eget avsnitt 4.4.

Utviklingen i politikkområder 2009–2016. Nominelle tall i mrd. kroner og gjennomsnittlig årlig realvekst

Nominell verdi

Gjennomsnittlig årlig realvekst

Område

2009

2013

2015

2016

2009-2013

2013-2016

2015-2016

Internasjonal bistand ¹

22,1

25,5

27,1

27,5

-0,1 %

0,6 %

-1,1 %

Utdanning

- Statlige bevilgninger opplæring og barnehager

7,8

9,7

11,9

13,0

2,2 %

8,4 %

6,6 %

- Høyere utdanning og fagskoler

38,6

45,7

51,1

53,4

1,1 %

3,4 %

1,7 %

Kulturformål inkl. kirke

8,0

10,6

12,6

12,9

3,5 %

4,6 %

-0,1 %

Rettsvesen og beredskap inkl. Svalbardbudsjettet

19,4

26,2

29,4

30,4

4,1 %

3,2 %

2,1 %

Utlendingsområdet inkl. integrering av innvandrere

9,0

11,3

13,2

14,4

2,6 %

6,2 %

6,8 %

Kommunal og modernisering (uten kommunale rammetilskudd)

12,9

14,9

15,9

17,7

0,8 %

4,1 %

8,5 %

Arbeid og sosiale formål

31,6

33,8

34,8

36,6

-1,9 %

0,8 %

3,8 %

Helse

- Spesialisthelsetjenesten

94,8

115,9

129,2

135,7

1,5 %

3,4 %

2,3 %

- Andre helseformål

9,1

10,6

13,0

14,3

1,1 %

8,5 %

7,6 %

Barn, familie og likestilling

23,9

26,7

27,8

28,0

0,6 %

0,0 %

-1,3 %

Næringsformål

- Næring og fiskeri

9,7

10,0

12,2

12,1

-2,9 %

4,6 %

-3,0 %

- Landbruk og mat

15,0

16,9

17,2

17,3

-0,7 %

-1,2 %

-1,9 %

- Olje- og energi ekskl. statlig petroleumsvirksomhet

5,2

6,1

6,2

6,8

0,6 %

1,3 %

5,5 %

Samferdselsformål

- Veg og jernbaneformål

24,6

37,1

48,3

52,8

7,9 %

10,5 %

6,4 %

- Andre samferdselsformål

4,6

6,0

7,0

7,2

3,3 %

4,3 %

0,0 %

Forsvarsformål

32,3

36,3

37,8

43,6

-0,6 %

4,4 %

13,2 %

Klima og miljø ²

4,5

7,1

8,0

8,6

8,5 %

4,5 %

4,8 %

Statlig administrasjon, EØS-finansieringsordningene mv.

17,8

19,9

24,2

22,8

-0,7 %

2,7 %

-7,6 %

Rammetilskudd til kommuneforvaltningen

111,2

145,2

163,0

166,8

Kompensasjon for merverdiavgift til offentlig forvaltning og private

20,5

23,8

26,6

27,7

Renter på statsgjeld

20,3

12,3

13,0

10,7

Statlig petroleumsvirksomhet

24,7

33,6

29,0

29,0

¹ Politikkområdet Internasjonal bistand inkluderer ikke bevilgninger til klima- og skogsatsingen over Klima og miljødepartementet, ODA-godkjente flyktningutgifter og innskudd av grunnfondskapital i Norfund. Bevilgningene til klima- og skogsatsingen og ODA-godkjente flyktningutgifter inngår i øvrige politikkområder og tabellen inneholder ikke kapitaltransaksjoner som innskudd av grunnfondskapital.

² Politikkområdet omfatter utgifter til klima- og miljøtiltak på Klima- og miljødepartements budsjett.

Kilde: Finansdepartementet

Bevilgningene til internasjonal bistand under Utenriksdepartementet har vært om lag reelt uendret i perioden 2009 til 2016. Flyktningutgifter i Norge og klima- og skogsatsingen under Klima- og miljødepartementet er ikke inkludert i kategorien for internasjonal bistand i tabell 4.1 for å unngå overlapp med øvrige kategorier. Norge rapporterer imidlertid også disse utgiftene som ODA-godkjent bistand i tråd med OECDs kriterier. Bevilgninger til grunnfondskapital i Norfund rapporteres også som ODA-godkjent bistand, men inngår heller ikke i utgiftene i tabell 4.1 siden oversikten ikke inkluderer kapitaltransaksjoner (90-poster).

Statlige bevilgninger til opplæring og barnehager gjelder i all hovedsak bevilgninger til grunnopplæring (herunder kvalitetsutvikling og private skoler), statlige øremerkede tilskudd til barnehager og voksenopplæring. Den høye veksten i hele perioden kan i stor grad tilskrives veksten i tiltak for kvalitetsutvikling i grunnopplæringen og fram til 2014 i tilskuddene til private skoler. Veksten i grunnopplæringen ble spesielt sterk etter 2013 blant annet på grunn av økte bevilgninger til videreutdanning for lærere og skoleledere. I tillegg bidrar økte bevilgninger til program for basiskompetanse i arbeidslivet til realveksten fra 2013 fram til 2016. I 2015 og 2016 bidrar økt lærersatsing på 1. til 4. trinn i grunnskolen til å forsterke veksten. Økte bevilgninger til kvalitetsutvikling i barnehagen gir sterkere vekst i alle årene 2014, 2015 og 2016.

Høyere utdanning og fagskoler består i hovedsak av bevilgninger til universiteter, høyskoler, fagskoler og forskningsbevilgninger under Kunnskapsdepartementet. Utgiftene til høyere utdanning utenom forskning har hatt en gjennomsnittlig vekst på 1,0 pst. per år i perioden 2009-2013. I perioden 2013 til 2016 utgjør den gjennomsnittlige årlige veksten i utdanning uten forskning 2,8 pst. Veksten trekkes ned av en reell nedgang i støtten fra Statens lånekasse for utdanning. Regjeringens forslag til endringer i stipender fra Statens lånekasse, hovedsakelig i grunnstipendordningen, reduserer veksten utenom forskning fra 2014. Tilskudd til EUs utdannings- og ungdomsprogrammer bidrar isolert sett til sterkere realvekst fra 2015 til 2016. Under Kunnskapsdepartementet økes bevilgningene til EUs rammeprogram for forskning vesentlig fra 2014 til 2015. NIFU publiserer årlig en oversikt over nivået på de samlede bevilgningene til forskning og utvikling (FoU) på statsbudsjettet og utviklingen over tid, jf. omtale i avsnitt 4.5.

Innenfor området kirke og kultur har veksten i utgiftene variert mye fra år til år. Den gjennomsnittlige årlige veksten i perioden 2009 til 2013 har vært på 3,5 pst. Fra 2013 til 2016 forventes bevilgningene til kirke og kultur gjennomsnittlig å vokse med 4,6 pst. Bevilgningene til kultur inklusiv kirke forventes å bli om lag reelt uendret fra 2015 til 2016. Regjeringen gjennomførte gradvis en omlegging til ny tippenøkkel fram til 2015. Fra 2015 inntektsføres ikke lenger en andel av tippeoverskuddet fra Norsk Tipping på statsbudsjettet. Overskuddet fordeles nå i sin helhet til kultur-, idretts- og frivillighetsformål utenfor statsbudsjettet. I tabell 4.1 er tallene justert slik at realveksten ikke påvirkes av omlegningen av tippenøkkelen.

Rettsvesen og beredskap er trappet kraftig opp i perioden 2009 til 2013 med en gjennomsnittlig årlig vekst på 4,1 pst. Den kraftige veksten skyldes blant annet investeringer i landsdekkende Nødnett og bemanningsøkninger i politiet. I 2014 var det 1 100 flere politiårsverk i etaten enn i 2009. Regjeringen viderefører denne utviklingen og legger til rette for bemanningsøkning i politiet på om lag 350 årsverk i hvert av årene 2015 og 2016. Til sammen øker det høye nivået på bevilgningene til rettsvesen og beredskap gjennomsnittlig med 3,2 pst. årlig fra 2013 til 2016.

Veksten i bevilgningene under utlendingsområdet som omfatter Utlendingsdirektoratet og Utlendingsnemnda samt integrering av innvandrere, varierer sterkt fra år til år som følge av variasjoner i tilstrømningen av asylsøkere og flyktninger. Det er først og fremst bevilgningene til integreringstilskudd til flyktninger som har holdt den gjennomsnittlige veksten oppe i perioden. Selv om en i budsjettforslaget for 2016 legger til grunn lavere utgifter i Utlendingsdirektoratet i 2016 enn i 2015, bidrar en reell vekst på 12,0 pst. i bevilgningene til integrering av innvandrere til at det samlede politikkområdet vokser med 6,8 pst. fra 2015 til 2016.

Området kommunal og modernisering omfatter tjenesteyting fra statlige fellestjenester, støtte til politiske partier og Sametinget, valgutgifter, Datatilsynet, Personvernnemnda, statens eiendomsforvaltning, statens IKT-politikk, Fylkesmannsembetene, regional utvikling, Kartverket samt bolig- og bomiljøtiltak inkludert Husbanken og bostøtte. Statlig byggeaktivitet og Statsbygg er også inkludert i denne gruppen. Grunnet igangsettelse og avslutning av byggeprosjekter vil utgiftene til statlig byggevirksomhet kunne variere betydelig mellom enkelte år. Tilskudd til regional utvikling og forventet utbetaling av bostøtte reduseres fra 2015 til 2016. Samlet øker det reelle bevilgningsnivået på politikkområdet med 8,5 prosent fra 2015 til 2016. Den sterke bevilgningsøkningen kan i sin helhet tilskrives økte bevilgninger til Statsbygg og bygg utenfor den statlige husleieordningen.

Politikkområdet arbeid og sosiale formål har vist en reell nedgang i bevilgningsnivået gjennom perioden 2009 til 2013, men har samlet sett økt fra 2013 til 2016. Nedgangen fram til 2013 kan dels forklares ved at det første delprosjektet av IKT-moderniseringen i Arbeids- og velferdsetaten ble faset ut, noe som innebærer reduserte utgifter helt fram til 2015. Når økningen blir på hele 3,8 pst. fra 2015 til 2016 skyldes det hovedsakelig to forhold. Regjeringen foreslår en vesentlig opptrapping av arbeidsmarkedstiltak for å møte nedgangskonjunkturen. Samtidig forventes tilskuddet til Statens pensjonskasse å øke fra 2015 til 2016.

Bevilgningene til spesialisthelsetjenesten har økt reelt med 1,5 pst. i årlig gjennomsnitt i perioden 2009 til 2013. Den årlige reelle veksten er anslått til 3,4 pst. fra 2013 til 2016, og 2,3 pst. fra 2015 til 2016. Tallene omfatter også bevilgninger til investeringslån, som helseforetakene tilbakebetaler over tid. Disse bevilgningene svinger mye fra år til år, blant annet avhengig av framdriften i tidligere igangsatte prosjekter. Dersom man ser bort fra investeringslån, har den gjennomsnittlige veksten vært 1,4 pst. i årlig gjennomsnitt fra 2009 til 2013. Veksten fra 2013 til 2016 er da i gjennomsnitt 3,8 pst, og fra 2015 til 2016 2,0 pst.

Tilbakebetaling av driftskreditter til statsbudsjettet og avdrag på investeringslån er fratrukket de samlede utgiftene. Veksten er korrigert for endret ansvarsfordeling mellom sykehusene og kommuneforvaltningen i forbindelse med Samhandlingsreformen i 2012, og avviklingen av ordningen med kommunal medfinansiering i 2015. Samtidig er bevilgningen i 2009 på 7,3 mrd. kroner for å dekke opparbeidede driftskreditter i perioden 2002 til 2008 holdt utenfor beregningene. Helseforetakene har overtatt ansvaret for finansieringen av enkelte legemidler fra folketrygden i både 2014 og 2016, og det er korrigert for dette i realvekstberegningene.

Området helse består, i tillegg til utgifter til spesialisthelsetjenesten (sykehusdrift), av tiltak for folkehelsen, helseforvaltning, støtte til helse- og omsorgstjenester i kommunene, tannhelse og oppbygging av kunnskap og kompetanse innen området. Det har i perioden 2009 til 2013 vært en gjennomsnittlig årlig reell vekst på 1,1 pst. til helseutgifter utenom spesialisthelsetjenesten. I perioden 2013 til 2016 forventes en gjennomsnittlig vekst på 8,5 pst. reelt. Bakgrunn for den sterke veksten er i stor grad en satsing på omsorgssektoren i kommunene gjennom øremerkede tilskudd. Viktig i denne sammenheng er en sterk økning i investeringstilskuddet til sykehjemsplasser og omsorgsboliger i kommunene.

Figur 4.2 Årlig gjennomsnittlig realvekst på politikkområder i perioden 2009-2013 og fra 2013 til 2016

Kilde: Finansdepartementet

Figur 4.3 Statsbudsjettets utgifter i 2016, mrd. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Området barn, familie og likestilling omfatter barne- og familievern, barnetrygd og kontantstøtte og tiltak på likestillings- og forbrukerområdet. Utgiftene har gjennomsnittlig økt med 0,6 pst. fra 2009 til 2013. Det er først og fremst bevilgningene til refusjon av kommunale utgifter til barnevernstiltak for enslige, mindreårige asylsøkere og flyktninger som har bidratt til vekst. Satsene for barnetrygd er holdt nominelt uendret i perioden. Det innebærer en reell nedgang i utbetalt barnetrygd. Utbetalt samlet kontantstøtte til småbarnsforeldre ble i perioden 2009 til 2013 redusert med gjennomsnittlig 7 pst. per år, men vokste i 2014 og 2015. Kontantstøttebevilgningen reduseres fra 2015 til 2016 fordi det forventes at økningen i antall barnehageplasser i 2015 og mer fleksibelt opptak vil redusere bruken av kontantstøtte i 2016. Samlet sett forventes realnedgangen fra 2015 til 2016 å bli på 1,3 pst. på området barn, familie og likestilling.

Området næring og fisk reduseres reelt fra 2015 til 2016 på grunn av reduserte vederlag til kommunene fra oppdrettstillatelser og en engangs kapitaltilførsel til Store Norske Spitsbergen Kulkompani i 2015. Dette mer enn oppveier økte bevilgninger til forskning og innovasjon.

Området landbruk og mat gjelder i hovedsak bevilgninger i forbindelse med jordbruksavtalen. Den årlige realveksten i budsjettstøtten over jordbruksavtalen har lenge vært negativ, noe som blant annet må ses i sammenheng med reduksjonen av antall næringsdrivende. Støtten per bruk og per årsverk har imidlertid økt de senere årene. Jordbrukspolitikken føres med flere virkemidler enn de direkte tilskuddene. Målprisene og jordbruksfradraget er økt vesentlig de senere årene. I perioden 2009-2015 har antall årsverk i jordbruket blitt redusert med i overkant av 2 pst. per år. I samme periode har jordbruksavtalen lagt til rette for en nominell inntektsvekst på om lag 48 pst. per årsverk.

Området olje og energi (eksklusiv statlig petroleumsvirksomhet) inkluderer oljeadministrasjon som Oljedirektoratet og Petoro AS, Norges vassdrags- og energidirektorat, Enovas satsing på energi- og klimateknologi, overføring til Norges forskningsråd og tiltak for å fremme CO₂-håndtering.

Utgiftene til samferdsel har samlet sett økte i gjennomsnitt med vel 7 pst. per år i perioden 2009-2013. Oppfølging av Nasjonal transportplan 2010-2019 bidrar særlig til økte utgifter til veg og jernbane i perioden. Den gjennomsnittlig årlige realveksten for veg- og jernbaneområdet er på knapt 8 pst. i denne perioden. Bevilgningsøkningen til vegformål i 2013 som gjelder kompensasjon for opphevelsen av veifritaket i merverdiavgiftsloven fra 1. januar 2013, er korrigert for i beregningene. Det er også korrigert for oppgaveendringer i forbindelse med forvaltningsreformen der fylkeskommunene fra og med 2010 overtok ansvaret for en del av det statlige vegnettet. Veg- og jernbanebevilgningene er anslått gjennomsnittlig å øke med 10,5 pst. årlig fra 2013 til 2016. Den årlige veksten i andre samferdselsformål enn veg og jernbane har gjennomsnittlig vært på 3,3 pst. fra 2009 til 2013. Den gjennomsnittlige årlige veksten fra 2013 til 2016 for samme formål er anslått til 4,3 pst.

Utgiftene til forsvarsformål har i perioden 2009-2013 hatt en årlig reduksjon 0,6 pst. i gjennomsnitt. En har da korrigert for innføring av bruttobudsjettering av Forsvarsbygg fra 2011. Utgifter til redningshelikopter som i hovedsak dekkes av Justis- og beredskapsdepartementet er holdt utenfor forsvarsformål og ført under rettsvesen og beredskap. Utgiftene til forsvarsformål anslås gjennomsnittlig å øke med knapt 4,4 pst. fra 2013 til 2016. Økningen skyldes i hovedsak økte bevilgninger til kampflyanskaffelsen med baseløsning. Bevilgningsveksten på om lag 13 pst. fra 2015 til 2016 skyldes forskyvning av utgifter til kampflyanskaffelsen fra 2015 til 2016, økte utgifter til kampflyanskaffelsen og vekst i blant annet operativ aktivitet og vedlikehold.

Utgifter til politikkområdet klima- og miljø omfatter tiltak under Klima- og miljødepartementet. Utgifter til klima- og miljøtiltak under andre departementer er ikke med. Utgiftene i denne kategorien gir derfor ikke et fullstendig uttrykk for de samlede politiske prioriteringene av klima og miljø. Miljøpolitikken føres dessuten i stor grad ved hjelp av skatter, avgifter og reguleringer. Det har vært en betydelig vekst i bevilgningene til Klima- og miljødepartementet fram til 2013. Hovedforklaringen ligger i en økning til klima- og skogsatsingen fra 0,9 mrd. kroner i 2009 til 2,2 mrd. i 2013. I denne perioden har utgiftene til formålet vokst reelt med 21,5 pst. gjennomsnittlig per år. Fra 2013 til 2016 forventes den internasjonal klima- og skogsatsingen å vokse reelt med 9,0 pst. i gjennomsnitt per år.

Politikkområdet statlig administrasjon, EØS-finansieringsordningene mv. omfatter i hovedsak utgifter til Kongehuset, Stortinget, Regjeringen, administrasjonen av departementene og deler av budsjettene til Utenriksdepartementet og Finansdepartementet som har karakter av fellesadministrasjon, herunder EØS-finansieringsordningene. I perioden 2009-2013 ble utgiftene til kategorien redusert med en gjennomsnittlig årlig rate på 0,7 pst. Fra 2013 til 2016 økte utgiftene gjennomsnittlig med 2,7 pst. pr. år. Dette må særlig ses i lys av at utgiftene til EØS-finansieringsordningene økte fra 1,8 mrd. kroner i 2013 til 2,4 mrd. kroner i 2016. I tillegg bidrar byggeprosjekter under Stortinget til realvekst fra 2013 til 2016. Utgifter til EØS-finansieringsordningen nådde i 2015 en topp på 4,5 mrd. kroner. Reduksjonen til 2,4 mrd. kroner i 2016 forklarer realnedgangen på politikkområdet samlet sett på 7,6 pst fra 2015 til 2016. Reduksjonen skyldes at mange av programmene innenfor gjeldende avtaleperiode er i avslutningsfasen. En har i beregningene tatt hensyn til at staten overtar skatteoppkreverfunksjonen fra kommunene i 2016.

I tabellen framkommer tall for rammetilskuddene til kommuner og fylkeskommuner. Ettersom rammetilskudd kun er én av flere finansieringskilder for kommuner og fylkeskommuner, er det ikke beregnet realvekst for dette området. Videre kan rammetilskuddene endres betydelig mellom år som følge av innlemming av øremerkede tilskudd og fastsettelsen av skattørene for kommunene og fylkeskommunene. Det er i tabell 4.1 korrigert for store reformer som påvirker nivået på rammetilskuddene. De viktigste er forvaltningsreformen i 2010, som ga fylkeskommunene et større ansvar for veinettet i Norge, og Samhandlingsreformen i 2012 som bl.a. innførte kommunal medfinansiering av spesialisthelsetjenesten. Kommunal medfinansiering ble avviklet i 2015. Det er korrigert for at staten overtar skatteinnkrevingen fra kommuneforvaltningen i 2016. Når en beregner den samlede underliggende realveksten i statsbudsjettet medregnet folketrygden korrigeres ofte de kommunale rammetilskuddene for skatteendringer som påvirker veksten i kommuneforvaltningens økonomi. Det er ikke korrigert for endringer i skattereglene i tabell 4.1. Blant annet må den moderate veksten i rammetilskuddene fra 2015 til 2016 ses på bakgrunn av økte kommunale skattører i 2016. Kommuneøkonomien omtales utførlig i den årlige kommuneproposisjonen og av Det tekniske beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi.

Det gis årlig et betydelig beløp i kompensasjon for merverdiavgift til kommuner, statlige virksomheter og private. I tabell 4.1 er ikke disse bevilgningene fordelt på formål.

Utgiftene til renter av statsgjelden varierer dels som følge av statens lånestrategi og endringer i rentenivået. Bevilgningene er et resultat av tekniske forutsetninger om låneopptak og renteutviklingen mer enn prioriteringer i budsjettet. I Norge dekkes også det oljekorrigerte underskuddet av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettets renteutgifter er dermed uavhengig av den oljekorrigerte balansen på statsbudsjettet.

Statlig petroleumsvirksomheten omfatter utgifter til statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) og utgifter i forbindelse med disponering av innretninger på kontinentalsokkelen. Utgiftene til petroleumsvirksomheten varierer til dels betydelig mellom år. Det er særlig investeringsutgiftene som varierer mye.

4.4 Utgiftsutviklingen i folketrygden - realvekst

Tabell 4.2 viser realveksten i folketrygdens utgifter i faste 2016-kroner og i pst. Utgiftsformålene er delt inn etter stønadstype, jf. fotnote til tabellen. Dagpenger mv. er ikke inkludert i tabellen. Beløpene for perioden 2009–2014 er basert på regnskapstall, mens beløpene for 2015 og 2016 er anslag på regnskap. For 2016 brukes utgiftsanslag som følger av regelverk vedtatt av Stortinget. Dette innebærer bl.a. at Regjeringens forslag om å øke grunnpensjonen for gifte og samboende pensjonister fra 1. september 2016 ikke er hensyntatt i tabellen.

For sykepenger og foreldrepenger framkommer realveksten ved at utgiftene justeres for lønnsutviklingen. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger, uføretrygd, alderspensjon, enslige forsørgere og etterlatte justeres for utviklingen i folketrygdens grunnbeløp (G). Andre helseformål er justert med dels konsumprisindeksen og dels lønnsvekst. For medisiner er det lagt til grunn at den observerte prisstigningen motsvares av en kvalitetsforbedring, slik at de nominelle tallene gir et dekkende uttrykk for realveksten. Hjelpemidler og øvrige stønader er justert med konsumprisindeksen.

Tabellen illustrerer blant annet endringer i sykepengeutgiftene som følge av endringer i fraværstilbøyeligheten og antall sysselsatte. Økningen i utgiftene til alderspensjon skyldes økning i antall pensjonister og økt poengopptjening. For uføretrygd og andre stønader illustrerer tallene hovedsakelig endringer i antall mottakere.

Tabell 4.2  Utviklingen i folketrygdens utgifter etter stønadstype 2009-2016. Realvekst i mill. 2016-kroner¹.

Stønadsutgifter:

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Sykepenger

45 830

42 150

40 580

38 990

39 530

40 150

40 290

40 450

vekst i mill. kroner

4 630

-3 680

-1 570

-1 590

540

620

140

160

vekst i prosent

11,2

-8,0

-3,7

-3,9

1,4

1,6

0,3

0,4

Arbeidsavklaringspenger

38 610

41 330

42 410

40 640

39 390

36 980

35 370

34 540

vekst i mill. kroner

3 640

2 720

1 080

-1 770

-1 250

-2 410

-1 610

-830

vekst i prosent

10,4

7,0

2,6

-4,2

-3,1

-6,1

-4,4

-2,3

Uføretrygd

75 590

76 440

77 120

78 690

77 880

77 640

78 490

78 700

vekst i mill. kroner

250

850

680

1 570

-810

-240

850

210

vekst i prosent

0,3

1,1

0,9

2,0

-1,0

-0,3

1,1

0,3

Alderspensjon

144 050

148 960

159 630

170 490

179 680

188 620

195 820

201 780

vekst i mill. kroner

3 880

4 910

10 670

10 860

9 190

8 940

7 200

5 960

vekst i prosent

2,8

3,4

7,2

6,8

5,4

5,0

3,8

3,0

Enslige forsørgere og etterlatte

7 540

7 330

7 040

6 690

6 480

6 030

5 770

5 520

vekst i mill. kroner

-160

-210

-290

-350

-210

-450

-260

-250

vekst i prosent

-2,1

-2,8

-4,0

-5,0

-3,1

-6,9

-4,3

-4,3

Foreldrepenger

17 600

18 160

18 560

18 560

18 600

19 290

19 980

20 330

vekst i mill. kroner

1 240

560

400

0

40

690

690

350

vekst i prosent

7,6

3,2

2,2

0,0

0,2

3,7

3,6

1,8

Medisiner og hjelpemidler

15 820

16 510

15 990

16 380

16 320

17 570

18 710

20 200

vekst i mill. kroner

80

690

-520

390

-60

1 250

1 140

1 490

vekst i prosent

0,5

4,4

-3,1

2,4

-0,4

7,7

6,5

8,0

Andre helseformål

14 380

14 960

15 200

15 610

15 860

16 500

16 830

17 220

vekst i mill. kroner

750

580

240

410

250

640

330

390

vekst i prosent

5,5

4,0

1,6

2,7

1,6

4,0

2,0

2,3

Øvrige stønader

4 100

4 060

4 060

4 050

3 990

3 930

3 840

3 820

vekst i mill. kroner

60

-40

0

-10

-60

-60

-90

-20

vekst i prosent

1,5

-1,0

0,0

-0,2

-1,5

-1,5

-2,3

-0,5

Sum:

363 520

369 900

380 590

390 100

397 730

406 710

415 100

422 560

vekst i mill. kroner

14 370

6 380

10 690

9 510

7 630

8 980

8 390

7 460

vekst i prosent

4,1

1,8

2,9

2,5

2,0

2,3

2,1

1,8

¹ Sykepenger omfatter kap. 2650 unntatt tilretteleggingstilskudd. Arbeidsavklaringspenger omfatter kap. 2651 unntatt legeerklæringer. Uførepensjon/uføretrygd omfatter kap. 2655 unntatt menerstatning ved yrkesskade og tidsbegrenset uførestønad. Alderspensjon omfatter kap. 2670. Enslige forsørgere og etterlatte omfatter kap. 2680 Etterlatte og kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far. Bidragsforskott på kap. 2620 post 76 er korrigert for inntekter fra bidragspliktige. Foreldrepenger omfatter kap. 2530. Medisiner og hjelpemidler omfatter kap. 2751 (medisinsk forbruksmateriell og blåreseptmedisiner), deler av kap. 2752 (refusjon egenbetaling blåreseptmedisiner) og de hjelpemiddelrelaterte postene på kap. 2661. Andre helseformål omfatter programområde 30 Stønad ved helsetjenester, unntatt ovennevnte utgifter under kap. 2751 og kap. 2752. Øvrige stønader omfatter de resterende stønadsordningene under programområde 29 Sosiale formål (bl.a. grunn- og hjelpestønad). Det er korrigert for større tekniske endringer i perioden. F.eks. er utgiftene til uførepensjon i 2014 og tidligere år justert slik at de er sammenlignbare med bruttoutgiftene til ny uføretrygd fra 2015.

Kilde: Finansdepartementet

Samlet sett har det vært en realvekst i folketrygdens utgifter hvert år siden 2009. Utgiftsveksten i disse rettighetsbaserte ordningene har begrenset handlingsrommet i budsjettpolitikken i betydelig grad, og det forventes at dette vil gjelde også i de kommende årene. Framskrivninger av folketrygdens utgifter utenom dagpenger mv. viser en utgiftsvekst på om lag 11 mrd. kroner hvert år i treårsperioden 2017-2019, tilsvarende en samlet vekst på 32 mrd. kroner, jf. omtale av flerårige budsjettkonsekvenser i kap. 5. Veksten framover drives hovedsakelig av økte utgifter til alderspensjon.

Hovedtrekkene i utviklingen som ligger til grunn for tabellen, er:

Sykepenger

Etter en betydelig økning i det trygdefinansierte sykefraværet i 2009 og foregående år, ble fraværet lavere i 2010 og de påfølgende to årene. Fra 2013 har det trygdefinansierte fraværet per sysselsatt holdt seg relativt stabilt. For 2015 og 2016 legges det til grunn nullvekst. Veksten i sykepengeutgiftene påvirkes også av endringer i sysselsettingen. Den underliggende sysselsettingsveksten har vært positiv i hele perioden utenom en svak nedgang i 2009 og 2010. I 2015 og 2016 anslås realveksten i folketrygdens sykepengeutgifter til hhv. 0,3 pst. og 0,4 pst.

Arbeidsavklaringspenger

1. mars 2010 ble rehabiliteringspenger, attføringspenger og tidsbegrenset uførestønad slått sammen under betegnelsen arbeidsavklaringspenger. I 2010 økte utgiftene med 7,0 pst. Veksten antas å være knyttet til overgangen til nytt regelverk. I 2011 flatet veksten noe ut, og fra 2012 fram til 2015 har det vært en årlig nedgang i utgiftene som følge av færre mottakere av arbeidsavklaringspenger. For 2016 ventes en fortsatt nedgang i antall mottakere av arbeidsavklaringspenger. I 2015 og 2016 anslås realveksten i folketrygdens utgifter til arbeidsavklaringspenger til hhv. -4,4 pst. og -2,3 pst.

Uførepensjon/uføretrygd

Utgiftene til varig uførepensjon følger i stor grad utviklingen i antall mottakere. Realveksten i 2010 og 2011 er i tråd med den demografiske utviklingen i befolkningen. I 2012 var det høy overgang til uførepensjon fra arbeidsavklaringspenger. Det har sammenheng med at mange tidligere mottakere av tidsbegrenset uførestønad fikk innvilget varig uførepensjon i 2012. I 2013 falt antall mottakere av uførepensjon noe da mange uføre nådde pensjonsalder. Dette ble etterfulgt økning i antall mottakere av uføretrygd i 2014 og inn i 2015 som har sammenheng med høy tilgang til uføretrygd fra arbeidsavklaringspenger. I 2016 forventes en noe svakere vekst i antall mottakere. I 2015 og 2016 anslås realveksten i folketrygdens utgifter til uføretrygd til hhv. 1,1 og 0,3 pst.

Alderspensjon

Fra 2011 ble det mulig å ta ut alderspensjon fra fylte 62 år, mot 67 år tidligere. Mange valgte å ta ut alderspensjon før fylte 67 år, og dette bidro til at utgiftene til alderspensjon økte betydelig fra 2011 og de påfølgende årene. Den årlige veksten i antall alderspensjonister under 67 år har vært avtakende, og ventes etter hvert å flate ut.

Enslige forsørgere og etterlatte

Utgiftene til enslige forsørgere og etterlatte har vært reelt avtakende i hele perioden. Nedgangen kan ha sammenheng både med den positive utviklingen på arbeidsmarkedet og økt barnehagedekning. Andelen mottakere med redusert overgangsstønad som følge av arbeidsinntekt, har økt gjennom hele perioden. Innstramminger i regelverket for overgangsstønad har også bidratt til reduserte utgifter i perioden 2012 til 2014. Utgiftene til etterlattepensjoner har falt, bl.a. som følge av økt yrkesdeltakelse blant kvinner. For 2015 og 2016 anslås en samlet nedgang i folketrygdens utgifter til enslige forsørgere og etterlatte på 4,3 pst. hvert år.

Foreldrepenger

Det har vært realvekst i utgiftene til foreldrepenger gjennom hele perioden med unntak av 2012. Dette skyldes blant annet flere utvidelser av foreldrepengeordningen, økt yrkesdeltakelse blant mødre som har gitt flere rett til foreldrepenger, og at økt uttak blant fedre har gitt høyere gjennomsnittlig utbetalingsgrunnlag. Opptjeningsgrunnlaget for foreldre, og dermed også utbetalingene per familie, har også økt mer enn den generelle lønnsveksten. Det forventes at utgiftene til foreldrepenger vil øke reelt med 3,6 pst. i 2015 og 1,8 pst. i 2016.

Medisiner og hjelpemidler

Ulike prisregulerende tiltak har bidratt til å dempe veksten i utgiftene til legemidler i perioden. Blant annet har årlig maksimalprisregulering av reseptpliktige legemidler og trinnprismodellen for generiske legemidler gitt innsparinger. Fra 2014 har en svekket norsk krone gitt merutgifter ved maksimalprisreguleringen. Det anslås at utgiftene til medisiner og hjelpemidler øker med 8 pst. fra 2015 til 2016, i hovedsak grunnet forventet underliggende volumvekst.

Andre helseformål

Utgiftene til andre helseformål har økt gjennom perioden, men vekstraten har variert. Veksten er særlig knyttet til refusjon for legetjenester og tannlegehjelp og egenandelstak 1. Det anslås en realvekst på 2,3 pst. i utgiftene til andre helseformål fra 2015 til 2016.

Figur 4.4 Realvekst i utgiftene til utvalgte formål 2008-2016. Indeksert slik at 2008=100.

Figur 4.5 Andel av regnskapsførte utgifter til folketrygden i 2014 (2016-kroner)

4.5 Utvikling i bevilgninger til forskning over statsbudsjettet

Kunnskapsdepartementets foreløpige anslag tilsier samlede bevilgninger til forskning og utvikling på 32,5 mrd. kroner i 2016. Det utgjør 1,01 pst. av anslått BNP i 2016. Realveksten fra 2015 til 2016 er anslått til 4,1 pst. Den offentlige innsatsen til forskning og utvikling er på 35,2 mrd. kroner når Skattefunn inkluderes. Dette utgjør 1,09 pst. av anslått BNP i 2016.

Bevilgningene til forskning og utvikling øker nominelt med 2,1 mrd. kroner fra 2015, jf. tabellen nedenfor. Økningen fordeler seg over mange departementers budsjetter. En stor del av økningen er over Kunnskapsdepartementets budsjett, og skal blant annet gå til nye rekrutteringsstillinger, forskningsinfrastruktur og stimuleringstiltak for deltakelse i Horisont 2020. Videre foreslås det betydelig økte midler til næringsrettet forskning.

For perioden 2010-2014 viser utviklingen i bevilgninger til forskning og utvikling over statsbudsjettet en realvekst på 8,5 pst. uten Skattefunn. Det tilsvarer en gjennomsnittlig årlig realvekst på 2,1 pst. Realveksten fra 2014 til 2015 er på 4,1 pst.

Tabellen nedenfor viser overslaget over bevilgningene til FoU over statsbudsjettet fordelt på departement. Tallene er usikre. De foreløpige anslagene for 2016 tar utgangspunkt i statsbudsjettanalysen for 2015 fra Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU). NIFU vil legge fram endelige tall for FoU-bevilgningene i juni 2016.

Tabell 4.3 Bevilgninger til FoU over statsbudsjettet fordelt på departement. Mill. kroner.

Departement

Saldert budsjett 2015

Forslag 2016

Endring 2015-2016

Arbeids- og sosialdepartementet

257

257

0

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

166

144

-22

Finansdepartementet

124

125

1

Forsvarsdepartementet

1 100

1 130

30

Helse- og omsorgsdepartementet

4 355

4 574

219

Justis- og beredskapsdepartementet

77

78

1

Klima- og miljødepartementet

827

830

3

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

772

1 073

301

Kulturdepartementet

180

190

10

Kunnskapsdepartementet

15 097

16 210

1 113

Landbruks- og matdepartementet

649

659

10

Nærings- og fiskeridepartementet

3 688

3 883

195

Olje- og energidepartementet

873

1 008

135

Samferdselsdepartementet

291

306

15

Statsbankene

443

523

80

Utenriksdepartementet

1 547

1 557

10

Totalt

30 446

32 547

2 101

5 Flerårige budsjettkonsekvenser 2017-2019

5.1 Bakgrunn

Framskrivingene for perioden 2017-2019 skal gi et nøkternt og realistisk bilde av de framtidige budsjettkonsekvensene av Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2016.

Hensikten med framskrivingene er å legge til rette for en realistisk prioritering i tråd med politiske målsettinger og økonomiske utsikter. Sammen med forventet utvikling i skatte- og avgiftsinntektene og avkastningen fra Statens pensjonsfond utland, gir framskrivingene grunnlag for å vurdere handlingsrommet i budsjettpolitikken de nærmeste årene. Eventuelle nye satsinger og videre opptrapping av eksisterende planer må innpasses innenfor dette handlingsrommet. Politiske ambisjoner om framtidige satsinger, målsettinger og varslede tiltak som ikke er en del av Regjeringens budsjettforslag for 2016, omfattes ikke av budsjettframskrivingene. Slike ambisjoner omtales i avsnitt 5.4.

Som en del av budsjettet for 2016 legger Regjeringen fram en tiltakspakke for økt sysselsetting på i alt 4 mrd. kroner, jf. nærmere omtale i kap. 1. De særskilte tiltakene i denne pakken er midlertidige og innrettet slik at de lett skal kunne reverseres. I framskrivingene er det derfor lagt til grunn at det meste av tiltakspakken ikke videreføres fra 2017, men beslutning om avvikling eller videreføring vil bli tatt i den ordinære budsjettprosessen.

5.2 Grunnlaget for beregning av flerårige budsjettkonsekvenser

Budsjettframskrivingene skal være helhetlige. Utgifts- og inntektsutviklingen i perioden 2017-2019 vurderes for alle poster i statsbudsjettet.

Det legges til grunn følgende prinsipper:

Utgifter til regelstyrte ordninger framskrives i tråd med regelverket, inkludert forslag til regelverksendringer i dette budsjettet.

Utgifter til store, enkeltstående investeringer framskrives i takt med framdriftsplanen.

På områder der enkeltinvesteringer inngår i en større investeringsramme, videreføres rammen uendret.

Det korrigeres for engangsutgifter og -inntekter i forslaget for neste år.

Tiltak som settes i gang i løpet av budsjettåret framskrives med helårsvirkningen.

Øvrige utgifter og inntekter videreføres i hovedsak uendret.

Alle tall i tabellene nedenfor er endringer i 2017-2019 sammenlignet med Regjeringens forslag til budsjett for 2016, målt i 2016-kroner.

Nedenfor gis det en nærmere omtale av elementene som inngår i framskrivingene av flerårige budsjettkonsekvenser.

Regelstyrte ordninger

Utgifter til regelstyrte ordninger er definert ved at utgiftene følger av et regelverk og ikke en fastsatt budsjettramme. Bevilgningene har gjerne stikkordet «overslagsbevilgning». Utgifter under folketrygden utgjør en vesentlig del. Andre store ordninger hvor utbetalingene følger av regelverket, er bevilgningene til innsatsstyrt finansiering av helseforetak, barnetrygd, utdanningsstøtte gjennom Statens lånekasse for utdanning og pensjonsutbetalinger fra Statens pensjonskasse.

De regelstyrte utgiftene framskrives på grunnlag av forventninger om utbetalingene forutsatt uendret regelverk og forventet demografisk utvikling. Konsekvenser av regelverksendringer som foreslås i budsjetteringsåret, innarbeides også.

Investeringer

Som investeringer regnes bevilgninger under postgruppen 30-49. De største er investeringer i riksveger, jernbane, forsvaret og bygg i regi av Statsbygg. Investeringer i petroleumssektoren er holdt utenfor.

Mange investeringer går over flere år. Utgiftene kan variere betydelig. Typisk vil vedtak om å sette i gang et nytt byggeprosjekt medføre en begrenset startbevilgning det første året og vesentlig økte bevilgninger senere år.

Bevilgningene til igangsatte byggeprosjekter i Statsbygg justeres som hovedregel på bakgrunn av forventet framdrift for byggeprosjektene. Dette vil også gjelde andre investeringsprosjekter som finansieres over statsbudsjettet, for eksempel IT-prosjekter. For investeringer i veger og jernbane som inngår i Nasjonal transportplan 2014-2023, og investeringer som gjelder forsvaret, videreføres rammen reelt sett uendret i framskrivingen.

Bevilgningene på postene 30-49 gir ikke et fullstendig uttrykk for statens samlede investeringsaktivitet. Investeringer i helseforetakene finansieres for eksempel med tilskudd over statsbudsjettet, mens deler av vegutbyggingen finansieres med bompenger utenfor statsbudsjettet.

Engangseffekter og helårsvirkninger

Salg av eiendommer, innbetaling fra fond, auksjonering av konsesjoner og ekstraordinære utbyttebetalinger kan gi store inntekter som normalt ikke kan videreføres på samme nivå for senere år. Det er tatt hensyn til slike engangseffekter i framskrivingene.

Enkelte nye tiltak iverksettes i løpet av budsjettåret, slik at budsjetteffekten påfølgende år blir større. Et eksempel på dette kan være bevilgninger til utdanningstiltak som skal følge skoleåret med oppstart i august, og som får helårsvirkning året etter. For andre ordninger kan innfasingen vare over flere år. Dette er tatt hensyn til i framskrivingene.

5.3 Budsjettkonsekvenser 2017-2019

Utgiftene

Tabellene 5.1 til 5.3 oppsummerer framskrivingene av utgiftene. Tabellene viser konsekvensene for 2017, 2018, 2019 av Regjeringens forslag til budsjett for 2016.

Tabell 5.1 Flerårige budsjettkonsekvenser, endringer i forhold til Gul bok 2016, utgifter¹

Mill. 2016-kroner

2017

2018

2019

Utgiftsøkninger utenom folketrygden

407

-3 697

-4 953

Utgiftsøkninger i folketrygden

11 973

22 162

31 856

Utgiftsøkninger totalt

12 380

18 465

26 904

¹ Dagpenger, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

Samlet øker utgiftene kraftig de nærmeste årene. I 2019 vil utgiftene være 27 mrd. kroner høyere enn i 2016. Det er utgiftene under folketrygden som bidrar mest til de økte utgiftene, med en vekst på knapt 11 mrd. kroner i året. Innenfor folketrygdens ordninger er det særlig utgiftene til alderspensjon som øker mye, og står for om lag 2/3 av utgiftsveksten i folketrygden fram til 2019. Forslaget om å øke grunnpensjonen for gifte og samboende pensjonister bidrar til en økning fra 2016 til 2017 på 1,8 mrd. kroner. Det er også lagt til grunn en betydelig vekst i utgiftene til legemidler, uføretrygd, sykepenger (som følge av forventet sysselsettingsvekst) og foreldrepenger.

En utfasing av tiltakspakken trekker utgiftene ned i perioden 2017-2019. Utenom folketrygden og tiltakspakken forventes en klar økning i utgiftene i 2017, litt økte utgifter i 2018 og litt lavere utgifter i 2019, sammenlignet med budsjettforslaget for 2016. Veksten skyldes i hovedsak videreføring av investeringsprosjekter og en kraftig økning av utgiftene til ressurskrevende tjenester i kommunene. Samtidig går utgiftene til de eksisterende EØS-finansieringsordningene betydelig ned. Siden en ny avtale formelt ikke er inngått ennå, er disse utgiftene holdt utenom tallene.

Tabell 5.2 Flerårige budsjettkonsekvenser fordelt på drift, investeringer og overføringer 2017-2019¹. Endringer i forhold til Gul bok 2016

Mill. 2016-kroner

2017

2018

2019

Driftsutgifter

-1 633

-2 285

-2 567

Nybygg, anlegg

2 938

-700

-3 539

Overføringer til andre, mv.

11 075

21 450

33 009

Sum

12 380

18 465

26 904

¹ Dagpenger, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

I tabell 5.2 er framskrivingene fordelt på drift, investeringer (nybygg, anlegg) og overføringer til andre. I budsjettframskrivingene reduseres driftsutgiftene med 1,6 mrd. kroner i 2017, og går ytterligere ned i perioden. En rekke driftsutgifter i tiltakspakken bidrar til å trekke utgiftene ned. I motsatt retning trekker økt tilskudd til Statens pensjonskasse. Driftsutgiftene til Skatteetaten øker som følge av overføringen av skatteoppkreverfunksjonen, men samlet sett innebærer overføringen en betydelig innsparing. Avtalen om å ta imot flere flyktninger innebærer økte utgifter til blant annet drift av mottak. I motsatt retning trekker reduserte utgifter til Nødnett og ulike IKT-tiltak etter hvert som prosjektene ferdigstilles.

Selv om en rekke investeringer fases ut i tiltakspakken, går utgiftene til investeringer betydelig opp i 2017. Dette skyldes særlig økte utgifter til anskaffelse av nye redningshelikoptre og kampfly, men også videreføring av byggeprosjekter under Statsbygg og nytt forskningsfartøy. Investeringene faller fram til 2019, når prosjektene ferdigstilles. Utgiftsveksten under overføringer til andre skyldes i all hovedsak veksten i folketrygdens utgifter.

Inntektene

På inntektssiden er det vesentlig færre poster som endrer seg utover i perioden. Inntektene forventes å gå betydelig ned i 2017 og 2018 med henholdsvis 2,1 mrd. kroner og 2,5 mrd. kroner. Dette skyldes i hovedsak reduserte avdragsinnbetalinger fra teknologisenteret på Mongstad og reduserte inntekter fra salg av klimakvoter som øker mye i 2016. I 2019 øker inntektene igjen med nær 1,8 mrd. kroner, først og fremst på grunn av økt utbytte fra Statkraft. Skatter og avgifter er ikke medregnet i tallene.

Handlingsrommet i årene framover

Skatte- og avgiftsinntektene forventes å øke over tid som følge av vekst i skattegrunnlagene (gitt uendret skatte- og avgiftssystem). For de nærmeste årene anslås den underliggende veksten i skattegrunnlagene å styrke budsjettet med om lag 18 mrd. 2016-kroner per år. Regjeringens forslag til budsjett innebærer nye bokførte skatte- og avgiftslettelser på 3,1 mrd. kroner i 2016. Helårsvirkningen av skatteopplegget i 2016 svekker balansen med 6 mrd. kroner bokført i 2017. Samtidig med budsjettet legger Regjeringen fram en stortingsmelding om skattereform for perioden 2016-2018. I 2016 er det blant annet foreslått at selskapskattesatsen blir redusert fra 27 til 25 prosent, og det varsles en videre reduksjon til 22 prosent i 2018.

De siste årene har kapitalen i Statens pensjonsfond utland økt raskt, og kapitalen utgjør nå mer enn 2½ års verdiskaping i fastlandsøkonomien. I årene framover vil veksten i forventet fondsavkastning avta og anslås nå til i underkant av 8 mrd. 2016-kroner i gjennomsnitt per år i treårsperioden 2017-2019. Det understrekes at disse tallene er usikre. Bruken av petroleumsinntekter må tilpasses den økonomiske utviklingen. Budsjettpolitikken på mellomlang sikt er nærmere omtalt i kapittel 3 i Meld. St. 1 (2015–2016) Nasjonalbudsjettet 2016.

Tallene i dette kapitelet viser at økte utgifter og reduserte inntekter utenom skatter og avgifter samlet svekker budsjettbalansen med nær 15 mrd. kroner fra 2016 til 2017. Fra 2017 til 2019 svekkes budsjettbalansen årlig med rundt 6,5 mrd. kroner.

Framskrivingene viser de framtidige konsekvensene av Regjeringens budsjettforslag for 2016. Framskrivingene omfatter dermed ikke eventuelle utgiftsøkninger blant annet for helse- og omsorgstjenester som følge av at det blir flere eldre. Disse utgiftene kan anslås til 4 mrd. kroner årlig, jf. omtale i avsnitt 5.4. Det er heller ikke tatt hensyn til opptrappingsplaner og oppfølging av varslede satsinger som ikke er en del av Regjeringens budsjettforslag for 2016, men større planer er omtalt i avsnitt 5.4. Ved vurderingen av handlingsrommet i årene framover må det også tas hensyn til at usikkerheten i anslagene øker jo lengre fram i tid en kommer.

Flerårige budsjettkonsekvenser, utgifter 2017-20191. Endringer i forhold til Gul bok 2016

Mill. 2016-kroner

2017

2018

2019

Utenriksdepartementet

-1 460

-2 400

-2 400

EØS-finansieringsordningene (2009–2014)

-1 460

-2 400

-2 400

Øvrige endringer, netto

0

0

0

Kunnskapsdepartementet

734

841

1 307

Videreutdanning og kompetansehevende tiltak

61

61

61

EU ungdomsprogram

69

140

214

Universiteter og høgskoler

388

148

94

Statens lånekasse for utdanning

246

643

1 049

Rentekompensasjon for skole og svømmeanlegg

102

96

135

Rekrutteringsstillinger

31

31

27

Grunnskolereform, nedbet. investeringer

-91

-217

-217

Værradar Hafjell

-15

-15

-15

Regionale forskningsfond, Agder/Vestlandet

-19

-19

-19

Øvrige endringer, netto

-37

-25

-21

Kulturdepartementet

-137

-119

-126

Ungdoms-OL 2016

-35

-35

-35

Ekstra tilskudd til kulturbygg

-121

-121

-121

Øvrige endringer, netto

19

36

29

Justis- og beredskapsdepartementet

103

285

-89

Fengsler

54

-551

-686

Redningshelikoptre

595

1 309

1 007

Nødnett

-654

-654

-654

Politiet

-120

-207

-208

Overføringsflyktninger, uttak og drift av mottak mv.

228

407

471

Øvrige endringer, netto

0

-20

-20

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

992

183

-1 528

Rammetilskudd til kommunene

-330

-330

-330

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

815

206

-1 083

Statsbygg, ordinære byggeprosjekter

570

-654

-1 697

Statsbygg, kurantprosjekter

-201

-560

-612

Ressurskrevende tjenester

996

2 030

3 321

Bostøtte

-260

-260

-260

Ekstra tilskudd til vedlikehold og rehabilitering

-500

-500

-500

Øvrige endringer, netto

-97

-115

-368

Arbeids- og sosialdepartementet

10 226

18 553

26 555

Pensjoner mv. utenom folketrygden

207

426

625

Alderspensjon

8 730

15 115

21 315

Uføretrygd

706

1 528

2 350

Sykepenger

410

820

1 220

Arbeidsavklaringspenger

-20

270

555

Overgangsstønad for enslig mor eller far

-30

-71

-185

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.

175

349

539

Statens pensjonskasse

249

450

614

Øvrige endringer, netto

-201

-334

-479

Helse- og omsorgsdepartementet

1 763

4 023

3 962

Folketrygdens helseutgifter

1 662

3 450

5 155

Investeringstilskudd og kompensasjon for renter og avdrag heldøgns omsorgsplasser mv.

555

559

-631

Investeringslån til helseforetakene

-176

372

-138

Ekstra vedlikeholdstilskudd til helseforetakene

-305

-305

-305

Øvrige endringer, netto

27

-53

-119

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

1 110

1 906

2 421

Barnetrygd og kontantstøtte

140

290

460

Folketrygden, foreldrepenger

505

960

1 250

Bosetting og integrering av flyktninger

465

656

711

Øvrige endringer, netto

0

0

0

Nærings- og fiskeridepartementet

31

-994

-977

Romvirksomhet

-66

-135

-146

Oppdrettskonsesjoner, vederlag til kommunene

-180

-180

-180

Forskningsfartøy

617

-249

-249

Gründertiltak

-150

-150

-150

Miljøteknologiordningen

-100

-100

-100

Næringsrettet forskning

-100

-100

-100

Øvrige endringer, netto

10

-80

-51

Samferdselsdepartementet

-724

-1 190

-1 267

Økt avkastning infrastrukturfondet

492

492

492

Statens vegvesen, kompensasjon økt arbeidsgiveravgift

-23

-279

-331

Statens vegvesen, vegutbygging i Bjørvika

-15

-26

-26

Statens vegvesen, ekstra vedlikehold og fornying

-540

-540

-540

Jernbaneverket, ekstra vedlikehold

-480

-480

-480

Hurtigruten

-20

-39

-59

Kjøp av persontransport på jernbanen

-137

-137

-137

Kystverket, ekstra vedlikehold

-88

-88

-88

Øvrige endringer, netto

87

-93

-99

Klima- og miljødepartementet

-64

-154

-152

Vannmiljøtiltak

-24

-41

-39

Ekstra tilskudd til fartøyvern

-40

-40

-40

Øvrige endringer, netto

0

-73

-73

Finansdepartementet

898

301

1 402

Skatteetaten, IKT-prosjekter

102

127

-163

Merverdiavgiftskompensasjon til kommunene

300

600

900

Overføring av skatteoppkreverfunksjonen

274

274

274

Styrket grensekontroll

59

50

32

Renteutgifter, fondskapital

151

-732

369

Øvrige endringer, netto

13

-18

-9

Forsvarsdepartementet

131

-710

-522

Nye kampfly - midlertidig økning

529

-312

-124

Nødstrøm

-42

-42

-42

Ekstra vedlikehold i Sjøforsvaret

-320

-320

-320

Øvrige endringer, netto

-36

-36

-36

Olje- og energidepartementet

-1 224

-1 696

-1 682

Testsenteret på Mongstad

-1 064

-1 503

-1 489

Flom- og skredtiltak

-180

-180

-180

Avkastning fra Klimafondet

234

234

234

Demo 2000

-100

-100

-100

Øvrige endringer, netto

-114

-147

-147

Totalsum, utgifter

12 380

18 465

26 904

¹ Dagpenger, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

Nedenfor omtales nærmere de største og viktigste sakene som framkommer i tabellen.

EØS-finansieringsordningene

Norge, Island og Liechtenstein har stilt til disposisjon 1,8 mrd. euro for EØS-finansieringsordningene i perioden 2009-2014, hvorav Norges andel utgjør om lag 97 pst. Utbetalingene reduseres ettersom forpliktelsene innfris. Det ventes ikke utbetalinger etter 2017. Budsjettmessige konsekvenser av en ny avtale er ikke hensyntatt.

Universiteter og høgskoler

Utgiftene til universiteter og høgskoler forventes å øke i 2017. Økningen gjelder i hovedsak utstyrsmidler, nye studieplasser og rekrutteringsstillinger.

Statens lånekasse for utdanning

Utgiftene under Statens lånekasse forventes å øke i årene fremover, i hovedsak som følge av økt rentestøtte, som er kostnadene ved å gi rentefrie lån i studietiden. Utgiftene i 2019 anslås å bli 1 mrd. kroner høyere enn i 2016.

Ekstra tilskudd til kulturbygg

I tiltakspakken for økt sysselsetting foreslås det tilskudd til byggearbeid og vedlikehold ved kulturbygg. Tilskuddene er ettårige og bidrar dermed til å trekke ned utgiftene i 2017.

Utgiftsveksten i folketrygden

Utgiftene til folketrygdens regelstyrte stønadsordninger eksklusive dagpenger mv., forventes å øke med gjennomsnittlig om lag 11 mrd. kroner hvert år i treårsperioden 2017-2019, tilsvarende en samlet vekst på 32 mrd. kroner.

Veksten drives først og fremst av økte utgifter til alderspensjon. Utbetalingene til alderspensjon anslås å øke med vel 21 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Økningen skyldes i hovedsak at antall alderspensjonister øker. Regjeringens forslag om å øke grunnpensjonen for gifte og samboende pensjonister utgjør 1,8 mrd. kroner av økningen i utgiftene til alderspensjon og uføretrygd fra 2016.

Utgiftene til uføretrygd ventes å øke med 2,4 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Framskrivinger basert på den demografiske utviklingen, gitt konstante uttaksrater i hver aldersgruppe, tilsier fortsatt vekst i antall uføre fram til 2019. Veksten anslås likevel lavere enn de seneste årene. Dette skyldes i hovedsak de store kullene som går over til alderspensjon. Utgiftene til arbeidsavklaringspenger ventes å øke med 0,6 mrd. kroner fra 2016 til 2019, hovedsakelig som følge av demografisk utvikling. Utgiftene til sykepenger ventes å øke med 1,2 mrd. kroner i løpet av treårsperioden som følge av økt sysselsetting. Volumvekst innen ortopediske hjelpemidler står for knapt halvparten av den forventede utgiftsveksten til grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. fram til 2019. I motsatt retning trekker utgiftene til overgangsstønad til enslige forsørgere som forvente ventes å bli redusert med knappe 0,2 mrd. kroner i løpet av perioden.

Utgiftene til foreldrepenger på Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementets budsjett forventes å øke med 1,3 mrd. kroner i løpet av treårsperioden. Det forventes at opptjeningsgrunnlaget for foreldrene og dermed utbetalingen per familie øker i perioden. For 2016 er det lagt til grunn at antall barn under ett år vil være på nivå med antallet i 2015. For årene 2017 og 2018 er det lagt til grunn en vekst i antall barn i den aktuelle aldersgruppen, noe som er i tråd med SSBs siste befolkningsframskriving.

Basert på utviklingen de siste årene, anslås den underliggende veksten under programområde 30 Stønad ved helsetjenester på Helse- og omsorgsdepartementets budsjett å øke med 5,2 mrd. kroner fram til 2019. Det er særlig utgifter til legemidler som forventes å øke i perioden.

Fengsler

Utgiftene til fengsler øker noe i 2017. Utbyggingen av modulbygg ved Ullersmo og Eidsberg medfører økte utgifter. Utfasing av det midlertidig økte vedlikeholdet av fengsler i 2016 trekker i motsatt retning. Utgiftene reduseres i 2018 og 2019 som følge av at modulbyggene ferdigstilles i 2017, og at det i framskrivingene er lagt til grunn at leie av fengselsplasser i Nederland avsluttes i 2018.

Redningshelikoptre

Anskaffelsen av 16 nye redningshelikoptre vil medføre betydelige utgifter på Justis- og beredskapsdepartementets budsjett i hele perioden. Fram til de nye redningshelikoptrene er fullt innfaset pågår et vedlikeholdsprogram for dagens redningshelikoptre. Utgiftene til dette reduseres i 2018 som følge av at de nye redningshelikoptrene gradvis tas i bruk.

Nødnett

Landsdekkende Nødnett ferdigstilles i 2015, men prosjektet vil ha noen utgifter til sluttleveranser i 2016. Fra 2017 reduseres utgiftene til investeringen.

Politiet

Utgiftene under politiet reduseres i løpet av perioden som følge av at tidligere igangsatte IKT-prosjekter i politiet og PST, samt investeringer knyttet til politireformen trappes ned i 2017. Videre reduseres utgiftene som følge av at investeringene i nye lokaler og infrastrukturtiltak i PST reduseres fra 2017. Regjeringen legger til rette for at nyutdannede fra Politihøgskolen i 2016 skal kunne få jobb i politiet. Helårsvirkningen av dette gir økte utgifter fra 2017.

Overføringsflyktninger

Utgiftene til drift av asylmottak og tilskudd til vertskommuner og beboere vil øke som følge av Stortingets vedtak om å ta imot til sammen 8 000 syriske flyktninger i perioden 2015-2017. Overføringsflyktningene blir ved ankomst til Norge bosatt direkte i kommunene. Bosettingsklare flyktninger blir dermed sittende lenger i mottak. I beregningene er det ikke lagt til grunn endringer i antall asylankomster. Utgiftene til uttak av kvoteflyktninger reduseres fra 2018.

Byggeprosjekter

Det er satt i gang mange nye byggeprosjekter de senere årene. Utgiftene til byggeprosjektene vil endres de kommende årene i tråd med framdriften i prosjektene. Etter hvert som flere bygg ferdigstilles, antas utgiftene å gå noe ned. Det er i beregningen ikke lagt til grunn utgifter til nye byggeprosjekter, heller ikke til nytt regjeringskvartal.

Rammetilskudd til kommunene

Rammetilskuddet til kommunene anslås redusert, hovedsakelig som følge av overføringen av skatteoppkreverfunksjonen til skatteetaten 1. juni 2016. I motsatt retning trekker bl.a. økte utgifter til en ny time naturfag i grunnskolen fra høsten 2016.

Ressurskrevende tjenester

Overføringene til kommunene til ressurskrevende tjenester forventes å øke med 1 mrd. kroner per år som følge av vekst i antall brukere og kostnad per bruker. Anslagene er basert på samme årlige vekst som gjennomsnittet de siste fire årene, hensyntatt Regjeringens forslag om å øke innslagspunktet med 10 000 kroner fra 2016.

Bostøtte

Utgiftene til bostøtte reduseres som følge av at det forventes færre mottakere i ordningen.

Ekstra tilskudd til vedlikehold og rehabilitering i kommunene

I Regjeringens tiltakspakke for økt sysselsetting foreslås det et tilskudd til kommunene i 2016 til vedlikehold og rehabilitering av skoler og omsorgsbygg. Tilskuddet er ettårig og bidrar dermed til å trekke ned utgiftene i 2017.

Investeringer i de regionale helseforetakene

Investeringer i helseforetakene finansieres gjennom basisbevilgningene til de regionale helseforetakene, samt investeringslån. Regjeringen foreslår i 2016-budsjettet investeringslån til vedlikeholdsinvesteringer ved Oslo universitetssykehus og etablering av PET-senter ved Universitetssykehuset Nord-Norge i Tromsø. Prosjektene har fastsatte samlede lånerammer. Utbetalingene i de kommende årene vil variere med disse og tidligere innvilgede investeringsprosjekters framdrift. Anslaget for utgiftene til investeringslån vil over tid motsvares av inntekter når lånene betales tilbake.

Ekstra tilskudd til vedlikehold til helseforetakene

I Regjeringens tiltakspakke for økt sysselsetting foreslås det et tilskudd til helseforetakene i 2016 til forsering av vedlikeholdsinvesteringer i sykehusbygg. Tilskuddet er ettårig og bidrar dermed til å trekke ned utgiftene fra 2017.

Barnetrygd og kontantstøtte

Utgiftene til barnetrygd og kontantstøtte forventes å øke gjennom treårsperioden som følge av at det forventes flere barn i de aktuelle aldersgruppene.

Bosetting flyktninger og tilskudd innvandring

Ved bosetting av flyktninger og familiegjenforente til disse, mottar kommunene tilskudd som skal dekke utgifter til introduksjonsprogram, språkopplæring mv. I framskrivingen av utgiftene på integreringsområdet er det lagt til grunn at antallet bosatte flyktninger med familie vil være like høyt i årene 2017-2019 som i prognosen for 2016. Utgiftene til integreringstilskudd øker fordi bosettingen har økt i de siste årene, noe som innebærer at målgruppen for integreringstilskuddet vokser. Kommunene mottar integreringstilskudd de første fem årene etter at en flyktning er bosatt.

Investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser

Utgiftene til investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser vil øke som følge av utbetalinger knyttet til innfasing av tilskudd det gis tilsagn om i 2016 og som følge av tilsagn gitt tidligere år. Etter hvert som prosjektene ferdigstilles, vil utgiftene bli redusert.

Internasjonale romprogrammer

Utgifter til deltagelse i internasjonale romprogrammer påvirkes av framdriften og varigheten til prosjektene. Utbetalinger til programmer i den europeiske romfartsorganisasjonen ESA og EUs romprogrammer forventes å gå ned etter hvert som forpliktelser inngått tidligere år innfris.

Forskningsfartøy

Betalingsplanen for nytt isgående forskningsfartøy innebærer økte utgifter i 2017. Samlet kostnadsramme for prosjektet er 1 423 mill. kroner og fartøyet forventes ferdigstilt i 2017. Videre inneholder tiltakspakken bevilgninger til vedlikehold og oppgradering av forskningsfartøy som bidrar til å redusere utgiftene fra 2017.

Næringsrettet forskning og innovasjon

I Regjeringens tiltakspakke for økt sysselsetting foreslås det økte tilskudd blant annet til programmer under Innovasjon Norge og Norges forskningsråd. Tilskuddene er ettårige og bidrar dermed til å trekke ned utgiftene fra 2017.

Oppdrettstillatelser

I 2016 forventes det inntekter fra utlysning av økt kapasitet i oppdrettstillatelser. Kommunenes andel av inntektene utgjør 50 pst. Det er foreløpig ikke besluttet nye utlysninger, og overføringene til kommunene justeres derfor ut fra 2017.

Avkastning infrastrukturfondet

Regjeringen foreslår å bevilge 30 mrd. kroner i kapitalinnskudd til infrastrukturfondet i 2016. Innskuddet vil gi økte midler til infrastrukturformål i 2017 på anslagsvis 492 mill. kroner.

Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift

I behandlingen av Prop. 118 S (2013–2014) Endring av statsbudsjettet 2014 (endring av ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift og kompenserende tiltak) ble det lagt til grunn kompensasjon for omleggingen av ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift. Statlig kjøp av transporttjenester og infrastrukturtiltak i Nord-Norge skal blant annet øke innenfor en samlet ramme på 1 600 mill. 2014-kroner for perioden 2014-2018. Ettersom ordningen går mot slutten, reduseres utgiftene fra og med 2017.

Ekstra tilskudd til vedlikehold, drift og fornying av infrastruktur

Tiltakspakken for økt sysselsetting forutsettes ikke videreført etter 2016. Dette gir lavere utgifter til investeringer og vedlikehold under Statens vegvesen, Jernbaneverket og Kystverket fra 2017.

Hurtigruten (Bergen-Kirkenes)

Avtalen med Hurtigruten om kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen-Kirkenes i perioden 2012–2020 har fallende utbetalingsprofil, noe som gir lavere utgifter utover i avtaleperioden.

Trafikkavtale med NSB

I henhold til avtalen mellom staten og NSB for kjøp av persontransport med tog i perioden 2012–2017 økte statens utgifter fram mot 2014. Deretter er utbetalingsprofilen fallende.

Tilskudd til Statens pensjonskasse

Statens tilskudd til Statens pensjonskasse anslås å øke med vel 0,6 mrd. kroner fram mot 2019, hovedsakelig som følge av forventet vekst i utgiftene til alderspensjon.

Pensjoner utenfor folketrygden

Utgiftene til pensjoner utenfor folketrygden øker samlet med vel 0,6 mrd. kroner i løpet av perioden 2017-2019. Dette skyldes vekst i utgiftene til avtalefestet pensjon (AFP). Utgiftene til AFP ventes å øke hvert år framover som følge av at nye årskull får mulighet til å ta ut ny AFP. I motsatt retning trekker utgiftene til krigspensjon (for militære og sivile), som forventes å bli lavere som følge av færre mottakere framover.

Vannmiljøtiltak

Utgifter til statlige vannmiljøtiltak reduseres i perioden 2017-2019 som følge av at byggingen av genbank for laksefisk i Hardanger og fiskesperre i Driva vil være avsluttet.

Tilskudd til fartøyvern

Som en del av Regjeringens tiltakspakke er det foreslått en ettårig økning i tilskuddet til istandsetting av verneverdige fartøy. Bevilgningen vil reduseres tilsvarende i påfølgende budsjettår.

Klimafondet

Regjeringen foreslår å øke kapitalen i Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging (Klimafondet) med 14,25 mrd. kroner i 2016, til 67,75 mrd. kroner. Dette gjør at avkastningen øker med anslagsvis 234 mill. kroner fra og med 2017. Dette gir økte midler til energi- og klimatiltak.

Flom- og skredtiltak

Det er foreslått å forsere flere flomkartleggings- og sikringsprosjekter i Regjeringens tiltakspakke for økt sysselsetting. Dette er en ettårig økning. Videre gjenstår det oppryddingsarbeider etter flommen på Vestlandet i 2014 som ferdigstilles i 2016. Utgiftene til flom- og skredtiltak reduseres dermed fra 2017.

DEMO 2000

I Regjeringens tiltakspakke for økt sysselsetting foreslås det økte tilskudd til forsknings- og demonstrasjonsprogrammet DEMO 2000. Økningen er ettårig og reduseres dermed fra 2017.

IKT-prosjekter i Skatteetaten

Utgiftene til IKT-prosjekter i Skatteetaten øker i 2017 og 2018, blant annet som følge av økte utgifter til modernisering av folkeregisteret og til prosjektet SAFIR. Utgiftene til prosjektene reduseres i 2019.

Overføring av skatteoppkreverfunksjonen

Skatteoppkreverfunksjonen overføres til Skatteetaten fra 1. juni 2016. Helårsvirkningen av tiltaket medfører økte utgifter under Skatteetaten fra 2017. Overføringen vil imidlertid også medføre reduserte utgifter for kommunene. Samlet reduseres utgiftene til skatteoppkreving ettersom innsparingen i kommunene overstiger utgiftsøkningen for Skatteetaten.

Styrket grensekontroll

Fra 2017 vil utgiftene til økt bemanning i Tolletaten og elektronisk tilstedeværelse ved grensen øke. Utgiftene reduseres noe fra 2018 etter hvert som investeringene gjennomføres.

Nye kampfly – midlertidig økning

I langtidsplanen for Forsvaret for perioden 2013-2016 er det lagt til grunn at det fram mot 2024 skal anskaffes fra 46 til 52 nye F-35 kampfly. Det er samtidig lagt til grunn en midlertidig bevilgningsøkning på til sammen 22-28 mrd. kroner (2012-priser) over anskaffelsesperioden. Stortinget har gitt bestillingsfullmakt for totalt 22 kampfly for levering i perioden 2015-2019. I denne proposisjonen ber Regjeringen om bestillingsfullmakt for anskaffelse av ytterligere seks fly med planlagt leveranse i 2020. For perioden 2017-2019 legger framskrivingene til grunn at det skal bestille ytterligere seks fly per år. Det er ventet at behovet for midlertid bevilgningsøkning på Forsvarsdepartementets budsjett vil nå et toppunkt i 2017, for deretter å reduseres gradvis fra 2018.

Vedlikehold i Sjøforsvaret

Som en del av Regjeringens tiltakspakke for økt sysselsetting legges det opp til økt vedlikehold av Sjøforsvarets fartøy i 2016. Tiltaket er ettårig og utgiftene faller dermed bort fra og med 2017.

Testsenteret på Mongstad

Utgifter til renter og tilbakebetaling av det statlige lånet til testsenteret på Mongstad dekkes av statens kjøp av tjenester fra senteret. Hoveddelen av lånet vil være tilbakebetalt i 2017 og gir dermed reduserte utgifter i perioden.

Inntekter

Som nevnt over forventes inntektene å gå betydelig ned i 2017 og 2018 med henholdsvis 2,1 mrd. kroner og 2,5 mrd. kroner. Dette skyldes i hovedsak reduserte avdragsinnbetalinger fra teknologisenteret på Mongstad og reduserte inntekter fra salg av klimakvoter som øker mye i 2016. I 2019 øker inntektene igjen med nær 1,8 mrd. kroner, først og fremst på grunn av økt utbytte fra Statkraft. Skatter og avgifter er ikke medregnet i tallene.

Tabell 5.4 Flerårige budsjettkonsekvenser, inntekter 2017–2019¹. Endringer i forhold til Gul bok 2016

Mill. 2016-kroner

2017

2018

2019

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Utbytte Kommunalbanken

-27

-17

-6

Helse- og omsorgsdepartementet

Avdrag på investeringslån

38

65

107

Nærings- og fiskeridepartementet

Vederlag oppdrettskonsesjoner

-360

-360

-360

Utbytte fra Statkraft

0

0

1 675

Klima- og miljødepartementet

Salg av klimakvoter

-1 279

-1 282

-1 278

Olje- og energidepartementet

Teknologisenteret på Mongstad, renter og avdrag

-765

-1 112

-1 102

Utbytte fra Statnett

85

135

160

Øvrige inntekter

165

71

73

Totalsum, inntekter

-2 143

-2 500

-731

¹ Skatter og avgifter, petroleumsvirksomhet, renter og lånetransaksjoner er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

Kommunalbanken

Staten mottar utbytte fra Kommunalbanken. Det er anslått at utbyttet vil reduseres noe i årene fremover som følge av en reduksjon i avkastningskrav for kommende periode.

Avdrag fra regionale helseforetak

Investeringer i helseforetakene finansieres gjennom basisbevilgningen til de regionale helseforetakene, samt investeringslån. Det tildeles lån til enkeltprosjekter med fastsatte samlede lånerammer. Etter at prosjektene ferdigstilles, betales lånene tilbake og avdragene inntektsføres. Det legges til grunn at flere prosjekter vil bli ferdigstilt de neste årene og at innbetalte avdrag vil øke i årene fram til 2019.

Salg av klimakvoter

Statens inntekter fra salg av klimakvoter i det europeiske kvotemarkedet er ventet å øke betydelig i 2016. Salg av klimakvoter fra perioden 2013-2015 har blitt utsatt, og forsinkelsen vil medføre høye engangsinntekter i det året etterslepet selges. I påfølgende år forventes inntektene fra salg av klimakvoter å være på et normalt nivå.

Avdrag på lån til teknologisenteret på Mongstad

Inntektene fra tilbakebetaling av lån fra teknologisenteret på Mongstad reduseres betydelig fra og med 2017 som følge av at hoveddelen av lånet da er nedbetalt. Dette motsvares av en tilsvarende reduksjon i utgiftene til kjøp av tjenester fra teknologisenteret.

Oppdrettstillatelser

I 2016 forventes det inntekter fra utlysning av økt kapasitet i oppdrettstillatelser. Det er foreløpig ikke besluttet nye utlysninger, og inntektene reduseres derfor fra 2017.

Utbytte Statkraft

Ved behandlingen av Prop. 40 S (2014–2015) besluttet Stortinget å tilføre Statkraft 5 mrd. kroner i ny egenkapital samtidig som selskapets egenkapital styrkes ytterligere gjennom tilbakeholdt utbytte på 5 mrd. kroner i perioden 2016-2018, dvs. om lag 1,7 mrd. kroner per år. Fra 2019 vil selskapet igjen utbetale utbytte i henhold til gjeldende utbyttepolitikk.

Utbytte fra Statnett

Utbyttet fra Statnett forventes å øke gjennom perioden, i hovedsak fordi det forventes økte tariffinntekter samtidig som driftsutgiftene ligger på et stabilt nivå.

5.4 Større planer og satsinger mv. som ikke inngår i budsjettframskrivingene

I framskrivingene tas det kun med framtidige konsekvenser av vedtak som er innarbeidet i Regjeringens budsjettforslag til Stortinget. Politiske målsettinger som er kommet til uttrykk i for eksempel intensjonserklæringer, stortingsmeldinger, flertallsmerknader i Stortinget mv., men som ikke er innarbeidet i Regjeringens budsjettforslag, er ikke tatt med i tallmaterialet. Enkelte av disse målsettingene er forholdsvis konkrete når det gjelder framtidige bevilgningsbehov. Utenom regelstyrte ordninger slik som pensjonsutgiftene i folketrygden og barnetrygden, er heller ikke økte utgifter som følger av demografiske endringer tatt med i framskrivingene over. Dette gjelder blant annet utgiftsøkninger til helse- og omsorgstjenester som følger av at det blir flere eldre. Det gis her en grov oversikt over hvordan disse områdene kan påvirke utgiftene framover.

Nasjonal transportplan 2014-2023 og utbyggingsselskapet for veg

I Meld. St. 26 (2012–2013) Nasjonal transportplan 2014–2023 (NTP) angis det økonomiske rammer for veg, jernbane og kystformål i perioden 2014-2023. Det framgår av Regjeringens politiske plattform at Regjeringen vil øke bevilgningene til veg og kollektivtransport ut over de økonomiske rammene i NTP 2014–2023. For 2016 foreslår Regjeringen bevilgninger til NTP-formål på til sammen 53,4 mrd. kroner, en økning på 3,8 mrd. kroner målt i 2016-priser fra 2015. Etter tre år av planperioden 2014-2017 utgjør med dette de samlede bevilgningene 76,7 pst. av den økonomiske planrammen i NTP. Selv uten videre opptrapping og uten videreføring av tiltakspakken i 2016 innebærer budsjettforslaget at de økonomiske planrammene i første fireårsperiode av NTP vil bli overoppfylt i 2017.

Regjeringen varslet i Meld. St. 25 (2014–2015) På rett vei en gradvis opptrapping i bevilgningene til utbyggingsselskapet til 5 mrd. kroner årlig fra og med 2018. For 2016 foreslås et tilskudd på 1 mrd. kroner. En lineær opptrapping til dette nivået vil innebære økte utgifter i 2017 og 2018. I framskrivingene er dette ikke hensyntatt.

Skattereform

Samtidig med framleggelsen av statsbudsjettet for 2016 legger Regjeringen også fram Meld. St. 4 (2015–2016) Bedre skatt – en skattereform for omstilling og vekst. I denne meldingen forslår regjeringen bl.a. at selskapsskatten reduseres til 22 pst. i 2018, og at det gjennomføres nødvendige omlegginger av personbeskatningen. Det er en oppfølging av Skatteutvalgets utredning, jf. NOU 2014: 13 Kapitalbeskatning i en internasjonal økonomi.

Vekst i kommunesektorens inntekter og helseforetakenes utgifter på grunn av aldrende befolkning

I framskrivingene over er det lagt til grunn at kommunesektorens inntekter og overføringene til helseforetakene videreføres reelt uendret fra 2016. Det må forventes at det innenfor begge disse områdene vil være behov for økte ressurser i framtiden, blant annet for å ivareta oppgaver som følge av en aldrende befolkning. For de nærmeste årene er denne utgiftsveksten anslått til i størrelsesorden 4 mrd. 2016-kroner per år ved videreføring av dagens standard og dekningsgrad og før en tar hensyn til at produksjonen kan bli mer effektiv og at befolkningens helse forbedres.

Disse eksemplene illustrerer at oppfølging av varslede satsinger i tråd med målsettingene vil kreve betydelige bevilgningsøkninger. Samtidig er handlingsrommet i budsjettpolitikken begrenset, jf. omtale under avsnitt 5.3 og omtalen av budsjettpolitikken på mellomlang sikt i Meld. St. 1 (2015–2016) Nasjonalbudsjettet 2016.

6 Gjennomføringen av inneværende års budsjett

Kapitlet gir en oversikt over gjennomføringen av inneværende års budsjett basert på anslag på regnskap for 2015. I tillegg gis det en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2015.

6.1 Anslag på regnskap for 2015

6.1.1 Statsbudsjettets inntekter

De samlede inntektene på statsbudsjettet for 2015 anslås nå til 1 522,9 mrd. kroner medregnet lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland, jf. tabell 6.1. Den betydelige reduksjon fra Saldert budsjett 2015 kan i stor grad tilskrives reduserte anslag for inntekter fra petroleumsvirksomheten.

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen fra Statens pensjonsfond utland anslås nå å bli 981,3 mrd. kroner i 2015. Dette er 8,2 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2015. Reduksjonen skyldes blant annet at anslagene for skatter og avgifter fra Fastlands-Norge er satt ned med 20 mrd. kroner. De oppdaterte tallene for 2015 er basert på en gjennomgang av statistikken for innbetalte skatter og avgifter hittil i år, samt nye anslag for bl.a. sysselsetting, etterspørsel og lønns- og prisvekst. Anslaget for direkte skatter og folketrygdavgifter er redusert med til sammen 14 mrd. kroner. Inntektene fra merverdiavgiften er redusert med 4,2 mrd. kroner, mens øvrige særavgifter og tollinntekter samlet sett er satt ned med 1,8 mrd. kroner.

Også anslagene for renteinntekter er redusert, og disse anslås nå 1 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2015.

Inntekter utenom lånetransaksjoner, petroleumsvirksomhet, overføring fra Statens pensjonsfond, skatter, avgifter og renter anslås nå 12,8 mrd. kroner høyere enn i Saldert budsjett 2015. Dette skyldes blant annet økte utbytteinntekter og en større overføring fra Norges Bank enn tidligere lagt til grunn.

Tabell 6.1 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Endring fra Saldert budsjett 2015

Anslag på regnskap 2015

Salg av varer og tjenester (Driftsinntekter) (postene 1-29)

139,4

-34,6

104,9

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

29,0

-4,0

25,0

Overføringer fra andre (postene 50-89)

1 337,3

-59,3

1 277,9

Tilbakebetalinger mv. (postene 90-99)

103,2

11,8

115,1

Sum inntekter

1 609,0

-86,1

1 522,9

Kilde: Finansdepartementet

6.1.2 Statsbudsjettets utgifter

Anslag på regnskap for utgiftsbevilgningene i statsbudsjettet utgjør nå 1 632,4 mrd. kroner for 2015, jf. tabell 6.2. Da er lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland medregnet. Reduksjonen fra Saldert budsjett 2015 skyldes hovedsakelig at anslaget for overføringen til Statens pensjonsfond utland er betydelig redusert.

Når lånetransaksjoner, petroleumsvirksomheten og overføringen til Statens pensjonsfond utland holdes utenom, anslås utgiftene 2,9 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2015.

Tabell 6.2 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Endring fra Saldert budsjett 2015

Anslag på regnskap 2015

Driftsutgifter (postene 1-29)

170,5

-7,0

163,4

Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

83,8

-8,2

75,6

Overføringer til andre (postene 50-89)

1 251,5

-82,8

1 168,7

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90-99)

236,2

-11,6

224,6

Sum utgifter

1 741,9

-109,5

1 632,4

Kilde: Finansdepartementet

Utgiftene utenom lånetransaksjoner ble økt med vel 0,9 mrd. kroner ved behandlingen av proposisjoner som ble fremmet før RNB 2015.

Også i forbindelse med RNB 2015 foreslo Regjeringen utgiftsøkninger på flere områder. Dette gjaldt blant annet utgifter til styrking av kommuneøkonomien (1,1 mrd. kroner), utgifter under Statsbygg (0,4 mrd. kroner), EUs rammeprogram for forskning (0,3 mrd. kroner), utgifter under Statens vegvesen (0,3 mrd. kroner) og humanitær bistand til Syria og naboland (0,3 mrd. kroner). I motsatt retning trakk blant annet anslagene for utgifter under folketrygden ekskl. dagpenger mv., som ble satt ned med 3,1 mrd. kroner ifm. RNB 2015.

I anslag på regnskap for 2015 anslås renteutgiftene å øke med 0,6 mrd. kroner sammenlignet med RNB 2015, hvilket innebærer en reduksjon på 1,5 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2015. Videre reduseres anslaget for utgifter til dagpenger med 0,1 mrd. kroner sammenlignet med RNB 2015, som innebærer en økning fra Saldert budsjett 2015 på 1,4 mrd. kroner. I anslag på regnskap er det videre tatt høyde for forslag om tilleggsbevilgninger våren 2015 som ble fremmet etter RNB 2015. Utover dette er det i anslag på regnskap lagt til grunn at tilleggsbevilgninger som fremmes i andre halvår, og som isolert sett bidrar til å svekke budsjettbalansen, dekkes ved tilsvarende nedsettelse av avsetningen til tilfeldige utgifter.

I Saldert budsjett 2015 ble det bevilget 10,5 mrd. kroner under kap. 2309 Tilfeldige utgifter. I anslag på regnskap er det lagt til grunn at bevilgningene til lønnsoppgjøret i staten og trygdeoppgjøret mv. dekkes ved reduksjon av bevilgningen under dette kapitlet. Trygdeoppgjøret mv. er nå gjennomført. De bevilgningsmessige konsekvensene av dette er i anslag på regnskap fordelt på en rekke kapitler og poster. Dette bidrar til å forklare at nivået på driftsutgiftene er redusert i forhold til Saldert budsjett 2015. Kap. 2309 er bevilget som driftsutgifter, mens merutgiftene knyttet til trygdeoppgjøret isolert sett øker overføringene på statsbudsjettet.

I nysalderingsproposisjonen som fremmes senere i høst, vil det bli gjort rede for fordelingen av lønnsoppgjøret på kapittel og post, og fremmet forslag om nedsettelse av bevilgningen under kap. 2309.

6.1.3 Folketrygdens inntekter, utgifter og finansieringsbehov

Folketrygdens inntekter og utgifter medregnes i statsbudsjettet. Folketrygdens finansieringsbehov, som framkommer ved at folketrygdens inntekter bare delvis finansierer folketrygdens utgifter, dekkes ved et statstilskudd fastsatt gjennom et eget vedtak. Ved salderingen av statsbudsjettet for 2015 samtykket Stortinget i at finansieringsbehovet ble dekket.

I nysalderingsproposisjonen som legges fram senere i høst vil det bli fremmet forslag til vedtak om folketrygdens finansieringsbehov i 2015 basert på anslagsendringer mv. gjennom året.

6.1.4 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Oversikt over petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Petroleumsvirksomhetens inntekter fratrukket utgifter gir netto kontantstrøm fra virksomheten. Hva som inngår i petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter er fastsatt i § 3 i lov om Statens pensjonsfond.

Tabell 6.3 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Endring fra Saldert budsjett 2015

Anslag på regnskap 2015

Inntekter SDØE

153,4

-40,9

112,5

-

Utgifter SDØE

38,0

-9,0

29,0

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

173,6

-54,6

119,0

+

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

15,0

0,4

15,4

=

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

304,0

-86,1

217,9

Kilde: Finansdepartementet

Petroleumsinntekter

Inntektene fra SDØE omfatter i hovedsak driftsresultat, kalkulatoriske avskrivninger og renter. Inntektene anslås til 112,5 mrd. kroner i 2015, hvilket innebærer en reduksjon på 40,9 mrd. kroner fra Saldert budsjett 2015. Videre omfatter inntektene fra petroleumsvirksomheten skatt og avgift på utvinning, samt aksjeutbytte fra Statoil ASA. Betalte skatter og avgifter fra petroleumsvirksomheten anslås nå til 119 mrd. kroner, som er 54,6 mrd. kroner lavere enn anslaget i Saldert budsjett 2015. Anslaget er basert på informasjon om innbetalte skatter og avgifter hittil i år og anslag fra Oljeskattekontoret. I motsatt retning trekker et noe høyere utbytte fra Statoil ASA enn anslått i Saldert budsjett 2015.

Petroleumsutgifter

Utgiftene til petroleumsvirksomhet består av andelen av investeringer på sokkelen som dekkes av SDØE og utgifter knyttet til disponering av innretninger på sokkelen.

Utgiftene til petroleumsvirksomheten anslås nå til 29 mrd. kroner i 2015. Dette er 9 mrd. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2015, og skyldes lavere investeringsutgifter under SDØE.

Statens pensjonsfond

Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond utland og Statens pensjonsfond Norge. Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres i sin helhet til Statens pensjonsfond utland. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i 2015 anslås å bli 217,9 mrd. kroner. Det er 86,1 mrd. kroner lavere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2015.

Overføringen fra Statens pensjonsfond utland til å dekke statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd er i Saldert budsjett 2015 satt til 174,2 mrd. kroner. Det oljekorrigerte underskuddet for 2015 anslås nå til 179,6 mrd. kroner, som er en økning på 5,4 mrd. kroner.

Anslaget for det oljekorrigerte underskuddet i 2015 er fortsatt usikkert. I nysalderingsproposisjonen vil det bli fremmet oppdaterte anslag for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2015 og eventuelt forslag om endret overføring fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet i 2015.

Kapitalen i Statens pensjonsfond utland anslås til 7 025 mrd. kroner ved utløpet av 2015, mens kapitalen i Statens pensjonsfond Norge anslås til 198 mrd. kroner. Samlet anslås dermed kapitalen i Statens pensjonsfond til 7 223 mrd. kroner ved utløpet av 2015.

Tabell 6.4 Statens pensjonsfond. Inntekter og utgifter 2015

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Endring fra Saldert budsjett 2015

Anslag på regnskap 2015

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

304,0

-86,1

217,9

-

Overført til statsbudsjettet

174,2

5,4

179,6

+

Renteinntekter og utbytte fra Statens pensjonsfond

178,3

14,6

192,9

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

308,0

-76,8

231,2

Kilde: Finansdepartementet

6.1.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner. Statsbudsjettets finansieringsbehov bestemmes således av differansen mellom utlån mv. og tilbakebetalinger. I Saldert budsjett 2015 ble brutto finansieringsbehov anslått til 133 mrd. kroner. Brutto finansieringsbehov anslås nå til 109,5 mrd. kroner. Reduksjonen i finansieringsbehovet skyldes hovedsakelig at det ifm. RNB 2015 ble innarbeidet nye anslag for boliglånsordningen i Statens pensjonskasse. Disse anslagsendringene innebar både reduserte utlån og økte tilbakebetalinger.

Tabell 6.5 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Endring fra Saldert budsjett 2015

Anslag på regnskap 2015

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 331,5

-103,3

1 228,2

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 505,7

-97,9

1 407,8

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-174,2

-5,4

-179,6

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

174,2

5,4

179,6

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

0,0

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.

236,2

-11,6

224,6

7.

Tilbakebetalinger mv. utenom lånetransaksjoner til Statens pensjonsfond utland

103,2

11,8

115,1

8.

Utlån mv., netto (6-7)

133,0

-23,4

109,5

9.

Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

133,0

-23,4

109,5

Kilde: Finansdepartementet

6.2 Statsregnskapet medregnet folketrygden for første halvår 2015

Dette avsnittet gir en oversikt over statsregnskapet per 30. juni 2015. Regnskapstallene er sammenstilt med Saldert budsjett 2015. Tabellene i avsnittet viser også hvor stor andel av bevilgningen i Saldert budsjett 2015 som er regnskapsført. Endrede anslag og bevilgningsendringer vedtatt etter at budsjettet ble saldert i Stortinget i fjor høst, inngår således ikke i beregningene av hvilken andel av bevilgningene som nå er regnskapsført.

6.2.1 Statsbudsjettets inntekter og utgifter

Statsregnskapet viser at det er regnskapsført inntekter på til sammen 726,9 mrd. kroner i perioden 1. januar - 30. juni 2015. Det tilsvarer 45,2 pst. av budsjetterte inntekter. Tabell 6.6 viser hvordan inntektene fordeler seg etter art.

Tabell 6.6 Statsbudsjettets inntekter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Regnskap per 30.06.2015

Regnskap i pst. av bevilgning

Salg av varer og tjenester (Driftsinntekter) (postene 1-29)

139,4

62,3

44,7

Inntekter i forbindelse med nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

29,0

12,2

42,1

Overføringer fra andre (postene 50-89)

1 337,3

584,4

43,7

Tilbakebetalinger mv. (postene 90-99)

103,2

67,9

65,8

Sum inntekter

1 609,0

726,9

45,2

Kilde: Finansdepartementet

Per 30. juni 2015 er det regnskapsført utgifter på til sammen 801,8 mrd. kroner. Det utgjør 46 pst. av bevilgningene. Tabell 6.7 viser hvordan beløpet fordeler seg på utgiftsarter.

Tabell 6.7 Statsbudsjettets utgifter

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Regnskap per 30.06.2015

Regnskap i pst. av bevilgning

Driftsutgifter (postene 1-29)

170,5

75,3

44,2

Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49)

83,8

33,5

40,0

Overføringer til andre (postene 50-89)

1 251,5

520,5

41,6

Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90-99)

236,2

172,5

73,0

Sum utgifter

1 741,9

801,8

46,0

Kilde: Finansdepartementet

6.2.2 Petroleumsvirksomhetens inntekter og utgifter

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten utgjør 162,4 mrd. kroner i perioden 1. januar - 30. juni 2015. Det tilsvarer 42,7 pst. av netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten slik denne ble anslått i Saldert budsjett 2015.

Tabell 6.8 Kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Regnskap per 30.06.2015

Regnskap i pst. av bevilgning

Inntekter SDØE

153,4

68,0

44,3

-

Utgifter SDØE

38,0

14,8

38,9

+

Skatt og avgift på utvinning, inkl. CO₂-avgift og NOX-avgift

173,6

71,9

41,4

+

Aksjeutbytte fra Statoil ASA

15,0

7,7

51,4

=

Netto kontantstrøm

380,0

162,4

42,7

Kilde: Finansdepartementet

6.2.3 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Regnskapet per 30. juni 2015 viser et brutto finansieringsbehov på 104,6 mrd. kroner.

Tabell 6.9 Oppsummering. Saldering og finansieringsbehov

Mrd. kroner

Saldert budsjett 2015

Regnskap per 30.06.2015

Regnskap i pst. av bevilgning

1.

Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra Statens pensjonsfond utland)

1 331,5

659,0

49,5

2.

Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 505,7

629,3

41,8

3.

Overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-174,2

29,7

-17,0

4.

Overføring fra Statens pensjonsfond utland

174,2

-29,7¹

-17,0

5.

Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

0,0

0,0

-

6.

Utlån, gjeldsavdrag mv.

236,2

172,5

73,0

7.

Tilbakebetalinger mv. utenom lånetransaksjoner til Statens pensjonsfond utland

103,2

67,9

65,8

8.

Utlån mv., netto (6-7)

133,0

104,6

78,7

9.

Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8-5)

133,0

104,6

78,7

¹ Teknisk satt til å motsvare overskudd før lånetransaksjoner, før overføring fra Statens pensjonsfond utland. Overføring fra Statens pensjonsfond utland blir endelig fastsatt og ført ifm. nysalderingen av 2015-budsjettet.

Kilde: Finansdepartementet

For nærmere detaljer vedrørende statsregnskapet for første halvår 2015 vises det til tabellene i vedlegg 3.

7 Statens lånebehov

7.1 Fullmakt til å ta opp statslån o.a.

Statens lånebehov for 2016 følger av forslaget til statsbudsjett for 2016. Det blir lagt opp til at finansieringsbehovet i hovedsak blir dekket ved opptak av nye, langsiktige lån innenlands. Av hensyn til markedet for statspapirer legger en normalt opp til å søke å jevne ut den langsiktige opplåningen over flere år. For 2016 er det foreslått en fullmakt på 75 mrd. kroner for opptak av nye, langsiktige lån.

Statens kortsiktige opplåning i markedet skjer ved salg av statskasseveksler, som er papirer med løpetid på inntil tolv måneder. For 2016 er det foreslått en ramme på 125 mrd. kroner for utestående volum i kortsiktige markedslån. Det er samme ramme som i 2015.

For andre kortsiktige lån ber en om en fullmakt der det ikke blir satt noen konkret beløpsgrense. En ber i tillegg om at den generelle fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført. Dette er omtalt nærmere i avsnitt 7.3, og forslagene er sammenfattet i tabell 7.3.

Det vises også til generell omtale av statsgjeldsforvaltningen i Meld. St. 1 (2015–2016) Nasjonalbudsjettet 2016. Dersom Stortinget vedtar de fullmaktene det her bes om, vil Finansdepartementet gi Norges Bank fullmakt til å dekke lånebehovet og ev. inngå derivatavtaler.

7.2 Sammensetningen av statsgjelden

Tabell 7.1 viser størrelsen på og sammensetningen av statens bruttogjeld ved utgangen av de to siste årene og første halvår i 2015.

Tabell 7.1 Sammensetningen av statsgjelden (i mill. kroner)

31.12.13

31.12.14

30.06.15

Langsiktige lån¹

288 862

343 656

321 737

Kortsiktige markedspapirer²

161 940

84 000

91 000

Andre kortsiktige lån³

153 243

57 797

53 609

Statsgjelden

604 045

485 453

466 346

Memo:

Rentebytteavtaler

112 100

¹ Lån med lengre løpetid enn ett år.

² Lån med løpetid inntil ett år.

³ Kontolån fra statsinstitusjoner mv.

Kilde: Finansdepartementet.

Statsgjelden består av langsiktige lån, kortsiktige markedspapirer og andre kortsiktige lån. Staten dekker behovet for langsiktig finansiering ved å selge statsobligasjoner i det innenlandske markedet gjennom auksjoner. Den kortsiktige opplåningen i markedet skjer gjennom salg av statskasseveksler i auksjoner. Statskasseveksler er omsettelige lån uten kupongrente, hvor avkastningen er knyttet til underkursen de blir lagt ut til. Andre kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, samt eventuelle kontolån fra institusjoner som i særskilte tilfeller kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten.

7.3 Statens lånebehov og behovet for lånefullmakter i 2016

I tråd med lov om Statens pensjonsfond blir det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet foreslått dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Avdrag på statsgjelden, netto utlån og kapitalinnskudd til statsbankene mv. blir dekket ved nye låneopptak og/eller ved å trekke på statens kontantbeholdning. Staten har ut fra forslaget i denne proposisjonen et brutto finansieringsbehov på 54,3 mrd. kroner i 2016, jf. tabell 7.2.

Tabell 7.2 Statens finansieringsbehov i 2015 og 2016 (i mrd. kroner)

2015

2016

A

Oljekorrigert overskudd på statsbudsjettet

-174,2

-207,8

B

Overført fra Statens pensjonsfond utland

174,2

207,8

C

Overskudd før lånetransaksjoner (A + B)

0,0

0,0

D

Utlån til statsbankene, aksjetegning o.l., netto

71,3

54,3

E

Statens netto finansieringsbehov (D – C)

71,3

54,3

F

Gjeldsavdrag¹

61,4

0,0

Statens brutto finansieringsbehov (E + F)

132,7

54,3

¹ Dette gjelder avdrag på langsiktige statslån.

Kilde: Finansdepartementet

Når en vurderer statens lånebehov i markedet, tar en normalt utgangspunkt i statens finansieringsbehov, jf. tabell 7.2. Videre tar en hensyn til virkningen av statens transaksjoner på likviditeten i pengemarkedet. Pengemarkedet blir tilført likviditet når staten betaler avdrag på gjelden eller øker netto utlån fra statsbankene, mens opptak av statslån inndrar likviditet fra markedet. Det er et mål at statens transaksjoner over tid ikke skal endre den samlede likviditeten i pengemarkedet.

Siden underskuddet på statsbudsjettet blir dekket ved en overføring fra Statens pensjonsfond utland, påvirker ikke statsbudsjettet likviditeten i pengemarkedet. Samtidig påvirker enkelte poster på statsbudsjettet ikke likviditeten i pengemarkedet direkte, selv om de påvirker balansen på statsbudsjettet og størrelsen på statens kontantbeholdning. Det gjelder blant annet renter og overføringer fra Norges Bank. Når statens kapitaltransaksjoner samlet sett ikke skal påvirke likviditeten i pengemarkedet, må en korrigere for slike poster. En må også korrigere for enkelte lånetransaksjoner som inngår i finansieringsbehovet, men som ikke har likviditetseffekt, for eksempel innskudd i infrastrukturfondet eller andre fond. For 2016 er det samlet sett beregnet at disse postene vil redusere behovet for likviditetsinndragning med om lag 29 mrd. kroner netto. Et likviditetsjustert finansieringsbehov blir på om lag 25 mrd. kroner.

Tabell 7.3 gir en samlet oversikt over gjeldende lånefullmakter for 2015 og forslag til nye fullmakter for 2016. I tillegg ber departementet om at fullmakten til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler blir videreført.

Tabell 7.3 Fullmakt til å ta opp statslån i 2016 (i mill. kroner)

Fullmakt for 2015

Utnyttet per

30.06.15

Forslag til ny

fullmakt for 2016

Nye langsiktige lån

100 000

30 000

75 000

Kortsiktige markedslån

125 000

91 000

125 000

Andre kortsiktige lån

Ubegrenset

53 609

Ubegrenset

7.3.1 Fullmakt til å ta opp langsiktige lån i 2016

Statens lånebehov blir dekket ved å ta opp nye, langsiktige lån innenlands. En legger normalt opp til å søke å jevne ut opptakene av langsiktige lån. Formålet med dette er at store svingninger i finansieringsbehovet fra ett år til det neste ikke slår ut tilsvarende på opplåningstakten. I 2016 har ikke staten forfall av langsiktige obligasjonslån, mens det er et slikt forfall i 2017. Det tas sikte på å finansiere om lag halvparten av 2017-forfallet i løpet av 2016. For 2016 er det derfor aktuelt å ta opp om lag 30 mrd. kroner mer i langsiktige lån enn det som direkte følger av det likviditetsjusterte finansieringsbehovet. Samlet anslag på opplåningen i 2016 blir om lag 55 mrd. kroner.

For å ta hensyn til usikkerhet og at det ikke er ønskelig at fullmakten blir for liten, er det ønskelig med en lånefullmakt som er noe høyere enn planlagt opplåning. En ber på denne bakgrunn om at fullmakten for 2016 til å ta opp nye langsiktige lån innenlands blir satt til 75 mrd. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

7.3.2 Fullmakt til å ta opp kortsiktige markedslån i 2016

Fullmakten under kortsiktige markedslån er utformet som en ramme for maksimalt utestående beløp. En ber om at fullmakten til å ha utestående kortsiktige markedslån blir satt til 125 mrd. kroner i 2016, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette tilsvarer fullmakten for 2015.

7.3.3 Fullmakt til å ta opp andre kortsiktige lån i 2016 mv.

Fullmakten for andre kortsiktige lån omfatter alminnelige kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond og eventuelle kontolån fra institusjoner som kan pålegges å plassere overskuddslikviditet som kontolån til staten. Fullmakten omfatter også eventuelle plasseringer som er gitt som sikkerhet fra motparter i rentebytteavtaler. Størstedelen av andre kortsiktige lån er innskudd fra operatørbanken for skattebetalingsordningen.

Lånene under denne fullmakten er gjeld av en slik karakter at en ikke bør fastsette en beløpsgrense. Det foreslås at Finansdepartementet for 2016 får fullmakt til å ta imot slike plasseringer som kontolån uten at det blir satt en beløpsgrense, jf. forslag til romertallsvedtak. Da unngår en at staten må avvise innskudd fordi fullmakten ikke er stor nok.

Finansdepartementet bruker rentebytteavtaler i gjeldsforvaltningen for å endre rentebindingen på gjelden sammenlignet med det som følger direkte av en strategi der opplåningen spres på løpetider fra null til ti år. Rentebytteavtaler gir staten fleksibilitet til å endre den gjennomsnittlige rentebindingen på gjeldsporteføljen uten at selve opplåningen blir endret. Det bes om fullmakt til å inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler i 2016, jf. forslag til romertallsvedtak.

8 Omtale av særskilte saker

8.1 Avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen

Regjeringen vil bygge sin politikk på en effektiv bruk av fellesskapets ressurser. Som i næringslivet vil det også i offentlig forvaltning være et potensiale for å bli mer effektiv. For å hente ut potensialet må det stilles klare krav om mindre byråkrati og mer igjen for skattebetalernes penger.

Regjeringen innførte derfor en avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform i 2015. Regjeringen forutsetter at alle statlige virksomheter gjennomfører tiltak for å bli mer effektive. Kravet om mindre byråkrati og mer igjen for pengene vil gjelde det meste av statlig forvaltning. Reformen omfatter sektorer som er politisk prioritert. Det er ikke mindre viktig å sikre effektiv ressursbruk i prioriterte sektorer.

I næringslivet er det en årlig vekst i produktiviteten. Det er rimelig å legge til grunn at det også vil være en produktivitetsvekst i offentlig forvaltning som kan hentes ut med riktige insentiver. Avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen gir insentiver til mer effektiv statlig drift og skaper handlingsrom for prioriteringer i statsbudsjettet. Reformen innebærer at deler av gevinstene fra mindre byråkrati og mer effektiv bruk av pengene overføres i de årlige budsjettene til fellesskapet. Den årlige overføringen til fellesskapet settes til 0,5 pst. av alle driftsutgifter som bevilges over statsbudsjettet. Samlet sett er overføringen til fellesskapet som følge av reformen beregnet til 1,5 mrd. kroner i 2016.

Kravet om mindre byråkrati og mer igjen for pengene gjelder alle statlige virksomheter som mottar driftsbevilgninger fra statsbudsjettet. Det legges til grunn at forslaget gjelder forvaltningens driftsutgifter på postene 01 til 29. Nettobudsjetterte virksomheter som universiteter, høyskoler og forskningsinstitusjoner er inkludert i reformen. I tillegg er spesialisthelsetjenestene med i ordningen. Driftsresultatene i statlig forretningsdrift holdes imidlertid utenfor.

Driftsutgiftene til departementer og etater hvor deler av virksomheten finansieres av gebyrer inkluderes også i reformen. For disse virksomhetene stilles det krav om at tiltak for mindre byråkrati og mer igjen for pengene skal komme publikum til gode. Det er forutsatt at gebyrsatser som hovedregel tilpasses et lavere utgiftsnivå.

Utgangspunktet for overføringen til fellesskapet i de årlige budsjettforslagene vil være saldert budsjett for foregående år. Dette bidrar til forutsigbarhet for statlige virksomheter i årene framover.

For å oppnå en varig effekt må tiltakene være en del av en planlagt prosess. Regjeringen vil derfor la dette inngå som en fast del av budsjettarbeidet framover. Reformen vil stimulere forvaltningen til å avbyråkratisere og bruke ressurser mer effektivt også i årene framover.

8.2 Publisering av informasjon om statens bruk av ressurser

Fra 1. januar 2014 ble det obligatorisk for statlige virksomheter å rapportere i tråd med en ny, standard kontoplan. Kontoplanen gir en felles struktur for inndeling av virksomhetenes utgifter, inntekter og balansekontoer gruppert etter art. Den nye kontoplanen er langt mer detaljert enn tidligere, og åpner for bedre oversikt over ressursbruken og enklere sammenligning over tid i virksomhetenes årsrapport og årsregnskap. Kontoplanen legger også til rette for å kunne sammenligne ressursbruk mellom virksomheter.

I mai 2015 publiserte alle statlige virksomheter for første gang egne årsrapporter med årsregnskap basert på både kapittel og post og ny artskontoplan. En ny, felles struktur gjør det enklere å orientere seg i disse rapportene, og det er lettere å sammenlikne på tvers. Rapportene publiseres både på virksomhetens nettsider og hos overordnet departement.

Regnskap etter ny artskontoplan rapporteres også til det sentrale statsregnskapet, og utgjør en ny og verdifull informasjonskilde om statens ressursbruk. Regnskapsinformasjonen er imidlertid ikke komplett, ettersom nettobudsjetterte virksomheter – eksempelvis universiteter og høyskoler – har en forenklet og nettobasert rapportering til statsregnskapet. Dette er en viktig del av statens virksomhet. Det er derfor i dag ikke mulig å sammenstille regnskapsdata etter art for staten som helhet.

Regjeringen mener at det er viktig å gjøre mer data om bruken av statlige bevilgninger bedre tilgjengelig for flere brukere. Det gjelder grunnleggende rettsstatsverdier som informasjons- og ytringsfrihet, demokratisk deltakelse, tilliten til det offentlige og allmennhetens kontroll med forvaltningen. Regjeringen har valgt ut offentlige utgifter som ett av fem områder der vi vil styrke åpenheten og tilrettelegge for viderebruk av offentlige data i maskinlesbare formater.

Direktoratet for økonomistyring (DFØ) har publisert oppdaterte regnskapstall på kapittel og post i statsregnskapet hver måned siden 2010. DFØ vil fra og med november-regnskapet 2015 også publisere rådata med regnskapsinformasjon etter artskontoplanen i maskinlesbart format på sine hjemmesider, slik at de fritt kan brukes av andre.

Det er ofte krevende å bruke rådata. Informasjonen bør også presenteres i en slik form at brukeren opplever den som relevant og direkte anvendbar.

Finansdepartementet og DFØ vil i 2016 utvikle en løsning for publisering av informasjon fra statsregnskapet. Dette vil gi både journalister og vanlige borgere mulighet til å søke i regnskapet og sammenlikne mellom virksomheter. Det vil etter hvert bli mulig å ta ut tidsseriedata, og data skal være tilgjengelig i maskinlesbar form for analyseformål.

DFØ skal også vurdere framtidige løsninger for å presentere og gjøre tilgjengelig regnskapsdata fra nettobudsjetterte virksomheter og fra virksomheter som fører periodisert regnskap.

8.3 Avklaring av virksomhetsbegrepet i staten

For allmennheten vil det være sentralt å kunne knytte informasjon om ressursbruk i statsregnskapet til den enkelte virksomhet. Dette forutsetter en entydig definisjon og avgrensing av virksomhetsbegrepet.

«Virksomhet» benyttes, i regelverket for økonomistyring i staten om et statlig forvaltningsorgan, i samsvar med språkbruken i tjenestemannsloven og hovedavtalen for arbeidstakere i staten. Et departement omfattes av virksomhetsbegrepet når det ikke opptrer som overordnet organ. Virksomhetsbegrepet omfatter de tre hovedvariantene ordinære statlige forvaltningsorganer («bruttobudsjetterte virksomheter»), forvaltningsorganer med særskilte fullmakter («nettobudsjetterte virksomheter») og forvaltningsbedrifter.

En statlig virksomhet forstås dermed som et forvaltningsorgan innenfor staten som juridisk person, dvs. ikke statsforetak, helseforetak, statseide aksjeselskap, stiftelser e.l. Det er i praksis hvert enkelt fagdepartement som avgjør om en statlig institusjon er en virksomhet i økonomiregelverkets forstand.

I forbindelse med prosjektet om publisering av regnskapsdata, vil DFØ – i dialog med departementene, Direktoratet for forvaltning og IKT (Difi), og i samarbeid med Statistisk sentralbyrå som ansvarlig for Enhetsregisteret – etablere en oversikt over statlige virksomheter med utgangspunkt i økonomiregelverket.

8.4 Statlige regnskapsstandarder – obligatorisk bruk innenfor en fortsatt frivillig ordning

Finansdepartementet orienterte i Gul bok 2015 kap. 7.6 om det pågående arbeidet med oppdatering av de anbefalte statlige regnskapsstandardene (SRS).

SRS regulerer bruk av periodisert regnskap i statlige virksomheter. Standardene tar utgangspunkt i regnskapsloven og de norske regnskapsstandardene (NRS), men er tilpasset statlige behov og rammebetingelser. Finansdepartementet har i august 2015 oppdatert de statlige regnskapsstandardene etter en forutgående høring av standarder hvor det var foreslått vesentlige endringer. Høringen omfattet samtlige departementer og Riksrevisjonen. Høringen ga samlet sett ikke grunnlag for større endringer i de opprinnelige høringsforslagene.

Statlige virksomheter som bruker periodiseringsprinsippet har fram til nå kunnet velge om de vil følge SRS, som har hatt status som anbefalte regnskapsstandarder. Dette har gjort det vanskelig å sammenlikne statlige regnskaper. Det har også vært utfordrende for Riksrevisjonen, jf. Dokument nr. 1 (2014–2015).

En standardisering av regnskapsprinsippene for virksomheter som velger å føre periodisert regnskap vil bidra til enklere og tydeligere virksomhetsregnskaper. Informasjonsgrunnlaget for brukerne av statlige virksomhetsregnskap vil bli mer ensartet.

Spørsmålet om én felles standard ble tatt opp i høringen av reviderte standarder, og tilbakemeldingene fra høringsinstansene gir støtte til standardisering. Endringen vil bare berøre et fåtall virksomheter.

Regjeringen har derfor besluttet at de statlige regnskapsstandardene (SRS) skal være obligatoriske for virksomheter som har valgt å føre regnskapet etter andre prinsipper enn kontantprinsippet. De nye reglene trer i kraft fra 1. januar 2016.

8.5 Ny modell for fastsettelse av normrenten og rentenivået i Statens lånekasse for utdanning og Husbanken

Normrenten er den laveste renten en arbeidsgiver kan tilby på lån til arbeidstaker uten at det må betales skatt på fordel av lav rente. Finansdepartementet innfører en ny modell for å fastsette denne renten. Formålet er å etablere en metode som bedre speiler nivået for renter i det alminnelige rentemarkedet enn gjeldende modell, som tar utgangspunkt i renten på statskasseveksler. Videre tar Finansdepartementet i samarbeid med Kunnskapsdepartementet og Kommunal- og moderniseringsdepartementet sikte på at tilsvarende beregningsmodell med nødvendige tilpasninger også skal gjøres gjeldende for lånerentene i Statens lånekasse for utdanning og i Husbanken.

Nærmere om fastsetting av dagens rentenivåer

Normrenten og lånevilkårene for flytende renter i Statens lånekasse og Husbanken fastsettes nå med utgangspunkt i den effektive renten på statskasseveksler med 0-3 måneders løpetid. Rentene beregnes som et gjennomsnitt av den observerte renten over en periode på to måneder (observasjonsperioden), og gjelder fra to måneder etter observasjonsperiodens slutt. Normrenten fastsettes til gjennomsnittsrenten tillagt et påslag på 1,65 prosentenheter. Rentenivået for lån med flytende rente i Statens lånekasse fastsettes som gjennomsnittsrenten tillagt et påslag på 1,25 prosentenheter. Rentenivået for lån med flytende rente i Husbanken fastsettes som gjennomsnittsrenten tillagt et påslag på 1,0 prosentenheter. For lån med fastrenteavtale er det samme påslag som for lån med flytende rente, henholdsvis 1,25 og 1,0 prosentenheter i Lånekassen og Husbanken, men observasjonsperioden er en måned og ny rente trer i kraft en måned etter observasjonsperioden.

Ny modell for fastsetting av normrenten

Normrenten har vært fastsatt etter gjeldende modell fra og med inntektsåret 2004. Modellen ble da den ble innført, ansett å gi et godt anslag på beste effektive markedsrente på utlån fra bankene. Påslaget var ved innføringen 0,5 prosentenheter. Med virkning fra inntektsåret 2014 ble påslaget økt med 0,75 prosentenheter. Påslaget ble økt med ytterligere 0,40 prosentenheter fra inntektsåret 2015. Påslaget er dermed 1,65 prosentenheter i 2015.

Den nåværende modellen for rentefastsettelsen har over tid vist seg ikke å gi stabilt grunnlag for å fastsette normrentenivået. Bakgrunnen for å øke påslagene i 2014 og 2015 var den økte forskjellen i rentene på statspapirer og renter på lån i ordinære banker. Normrenten utviklet seg over tid slik at den ble langt lavere enn de beste markedsrentene.

Det er et mål for beregningsmetoden for normrenten at den speiler nivået for renter i det alminnelige rentemarkedet. Finansdepartementet legger på bakgrunn av dette opp til en ny modell for fastsettelse av normrenten som tar utgangspunkt i rentebetingelser for boliglån i markedet. Modellen baserer seg på data som lånetilbydere er forpliktet å rapportere inn til Finansportalen. Det tas utgangspunkt i et boliglån på 1,5 mill. kroner innenfor 50 pst. sikkerhet, som tilsvarer en boligverdi på minst 3 mill. kroner. Gjennomsnittet av de beste rentene danner renten som kalles basisrenten. Fra basisrenten gjøres det et fradrag slik at normrenten ikke skal ligge nevneverdig over de aller beste lånetilbudene i markedet. Fradraget settes til 0,15 prosentenheter. Dersom utviklingen av basisrenten tilsier en endring på minst 1/10 prosentenhet, endres normrenten. Kompetansen til å fastsette basisrenten og normrenten ligger til Finansdepartementet.

Det forventes ikke at normrenten på overgangstidspunktet vil avvike vesentlig fra renten slik den ville ha blitt fastsatt til etter eksisterende modell. Over tid antas modellen å gi mer presise anslag på faktisk markedsrente enn dagens metode. Endringen av forskriften vil ha effekt for normrenten som gjelder fra 1. mars 2016. Boliglånsrenten i Statens pensjonskasse (SPK) vil fortsatt følge normrenten. For en nærmere beskrivelse, se Prop. 1 LS (2015–2016) Skatter, avgifter og toll 2016.

Om ny modell for fastsettelse av renter i Statens lånekasse for utdanning og Husbanken

Finansdepartementet i samarbeid med Kunnskapsdepartementet og Kommunal- og moderniseringsdepartementet tar sikte på at tilsvarende beregningsmodell med nødvendige tilpasninger også skal gjøres gjeldende for lånerentene i Statens lånekasse for utdanning og i Husbanken. En slik omlegging vil bidra til at rentenivået i disse ordningene bedre vil variere med alternative lånemuligheter og gjøre det lettere å videreføre ønsket utdanningspolitisk og boligpolitisk innretning av låneordningene. Forskriftene knyttet til regulering av renter i Statens lånekasse for utdanning og Husbanken vil endres slik at de knyttes opp til den basisrenten som fastsettes med et bestemt fratrekk. Det tas sikte at rentene skal beregnes med ny modell med virkning fra 1. mars 2016.

Det legges til grunn at fratrekket fra basisrenten gjøres slik at rentenivået både i Statens lånekasse og Husbanken ved innføringstidspunktet blir om lag slik det ville blitt ved videreføring av dagens modell. Det nøyaktige nivået på fratrekket må på denne bakgrunn beregnes nær opp til virkningstidspunktet.

Endringen vil gjøres for fastsettelse av lån med flytende renter og med nødvendige tilpasninger også for lån med fast rente. Nåværende lengde på observasjonsperiode og varslingstid for fastrentelån som i dag er kortere enn for lån med flytende rente, beholdes.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om statsbudsjettet 2016.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om statsbudsjettet 2016 i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om statsbudsjettet for budsjettåret 2016

I

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Utgifter:

Det kongelige hus

1

H.M. Kongen og H.M. Dronningen:

1

Apanasje

11 186 000

50

Det kongelige hoff

173 427 000

51

Særskilte prosjekter ved Det kongelige hoff

19 900 000

204 513 000

2

H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessen:

1

Apanasje

9 310 000

50

H.K.H. Kronprinsen og H.K.H. Kronprinsessens stab mv.

18 820 000

28 130 000

Sum Det kongelige hus

232 643 000

Regjering

20

Statsministerens kontor:

1

Driftsutgifter

100 300 000

100 300 000

21

Statsrådet:

1

Driftsutgifter

159 600 000

159 600 000

24

Regjeringsadvokaten:

1

Driftsutgifter

63 000 000

21

Spesielle driftsutgifter

21 600 000

84 600 000

Sum Regjering

344 500 000

Stortinget og underliggende institusjoner

41

Stortinget:

1

Driftsutgifter

935 800 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

15 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

565 000 000

70

Tilskudd til partigruppene

178 000 000

72

Tilskudd til Det Norske Nobelinstitutts bibliotek

1 500 000

73

Kontingenter, internasjonale delegasjoner

14 000 000

74

Reisetilskudd til skoler

3 500 000

1 712 800 000

42

Ombudsmannsnemnda for Forsvaret:

1

Driftsutgifter

7 000 000

7 000 000

43

Stortingets ombudsmann for forvaltningen:

1

Driftsutgifter

74 100 000

74 100 000

44

Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste:

1

Driftsutgifter

14 300 000

14 300 000

45

Nasjonal institusjon for menneskerettigheter:

1

Driftsutgifter

9 700 000

9 700 000

51

Riksrevisjonen:

1

Driftsutgifter

486 200 000

75

Internasjonale organisasjoner og nettverk

21 900 000

508 100 000

Sum Stortinget og underliggende institusjoner

2 326 000 000

Høyesterett

61

Høyesterett:

1

Driftsutgifter

95 181 000

95 181 000

Sum Høyesterett

95 181 000

Utenriksdepartementet

Administrasjon av utenrikstjenesten

100

Utenriksdepartementet:

1

Driftsutgifter

2 104 045 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

12 253 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

17 250 000

70

Erstatning av skader på utenlandske ambassader

998 000

71

Diverse tilskudd

23 205 000

72

Hjelp til norske borgere i utlandet

169 000

90

Lån til norske borgere i utlandet

360 000

2 158 280 000

103

Regjeringens fellesbevilgning for representasjon:

1

Driftsutgifter

49 549 000

49 549 000

104

Kongefamiliens offisielle reiser til utlandet:

1

Driftsutgifter

9 576 000

9 576 000

Sum Administrasjon av utenrikstjenesten

2 217 405 000

Utenriksformål

115

Næringsfremme-, kultur- og informasjonsformål:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70

17 176 000

70

Tilskudd til næringsfremme-, kultur- og informasjonsformål, kan overføres, kan nyttes under post 1

49 242 000

66 418 000

116

Deltaking i internasjonale organisasjoner:

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

1 551 475 000

90

Innskudd i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB)

175 000 000

1 726 475 000

117

EØS-finansieringsordningene:

75

EØS-finansieringsordningen 2009-2014, kan overføres

1 250 000 000

76

Den norske finansieringsordningen 2009-2014, kan overføres

1 150 000 000

2 400 000 000

118

Nordområdetiltak mv.:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70 og 71

32 019 000

70

Nordområdetiltak og prosjektsamarbeid med Russland, kan overføres, kan nyttes under post 1

339 579 000

71

Støtte til utvikling av samfunn, demokrati og menneskerettigheter mv., kan overføres, kan nyttes under post 1

60 905 000

76

Tilskudd til internasjonale klima- og miljøtiltak, kan overføres

38 530 000

471 033 000

119

Globale sikkerhetstiltak:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70

2 087 000

70

Globale sikkerhetstiltak, kan overføres, kan nyttes under post 1

12 003 000

14 090 000

Sum Utenriksformål

4 678 016 000

Administrasjon av utviklingshjelpen

140

Utenriksdepartementets administrasjon av utviklingshjelpen:

1

Driftsutgifter

1 424 628 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

30 257 000

1 454 885 000

141

Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad):

1

Driftsutgifter

234 144 000

234 144 000

144

Fredskorpset:

1

Driftsutgifter

45 191 000

45 191 000

Sum Administrasjon av utviklingshjelpen

1 734 220 000

Bilateral bistand

150

Bistand til Afrika:

78

Regionbevilgning for Afrika, kan overføres

2 111 900 000

2 111 900 000

151

Bistand til Asia:

78

Regionbevilgning for Asia, kan overføres

784 500 000

784 500 000

152

Bistand til Midtøsten og Nord-Afrika:

78

Regionbevilgning for Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres

556 000 000

556 000 000

153

Bistand til Latin-Amerika:

78

Regionbevilgning for Latin-Amerika, kan overføres

100 000 000

100 000 000

Sum Bilateral bistand

3 552 400 000

Globale ordninger

160

Sivilt samfunn og demokratiutvikling:

1

Driftsutgifter

16 152 000

70

Sivilt samfunn, kan overføres

1 639 211 000

77

Utvekslingsordninger gjennom Fredskorpset, kan overføres

160 000 000

1 815 363 000

161

Næringsutvikling:

70

Næringsutvikling, kan overføres

269 000 000

75

NORFUND - tapsavsetting

375 000 000

95

NORFUND - grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland

1 125 000 000

1 769 000 000

163

Nødhjelp, humanitær bistand og menneskerettigheter:

70

Nødhjelp og humanitær bistand, kan overføres

4 339 042 000

72

Menneskerettigheter, kan overføres

383 300 000

4 722 342 000

164

Fred, forsoning og demokrati:

70

Fred, forsoning og demokratitiltak, kan overføres

655 900 000

71

ODA-godkjente land på Balkan, kan overføres

325 000 000

72

Global sikkerhet, utvikling og nedrustning, kan overføres

244 700 000

73

Andre ODA-godkjente OSSE-land, kan overføres

595 500 000

1 821 100 000

165

Forskning, kompetanseheving og evaluering:

1

Driftsutgifter

90 817 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

237 000 000

70

Forskning, kan overføres

123 000 000

71

Faglig samarbeid, kan overføres

335 900 000

786 717 000

166

Miljø og bærekraftig utvikling mv.:

70

Ymse tilskudd, kan overføres

5 500 000

72

Internasjonale miljøprosesser og bærekraftig utvikling, kan overføres

847 200 000

74

Fornybar energi, kan overføres

790 000 000

1 642 700 000

167

Flyktningtiltak i Norge, godkjent som utviklingshjelp (ODA):

21

Spesielle driftsutgifter

1 916 591 000

1 916 591 000

168

Kvinners rettigheter og likestilling:

70

Kvinners rettigheter og likestilling, kan overføres

313 500 000

313 500 000

169

Global helse og utdanning:

1

Driftsutgifter

15 974 000

70

Global helse, kan overføres

3 065 000 000

73

Utdanning, kan overføres

1 732 000 000

4 812 974 000

Sum Globale ordninger

19 600 287 000

Multilateral bistand

170

FN-organisasjoner mv.:

70

FNs utviklingsprogram (UNDP)

660 000 000

71

FNs befolkningsfond (UNFPA)

431 000 000

72

FNs barnefond (UNICEF)

500 000 000

73

Verdens matvareprogram (WFP), kan overføres

212 000 000

74

FNs Høykommissær for flyktninger (UNHCR)

300 000 000

75

FNs organisasjon for palestinske flyktninger (UNRWA)

150 000 000

76

FN og globale utfordringer, kan overføres

292 300 000

77

FNs aidsprogram (UNAIDS), kan overføres

175 000 000

78

Bidrag andre FN-organisasjoner mv., kan overføres

212 300 000

79

Eksperter, junioreksperter og FNs fredskorps, kan overføres

77 000 000

81

Tilskudd til internasjonal landbruksforskning, kan overføres

100 000 000

82

FNs organisasjon for kvinners rettigheter og likestilling (UN Women), kan overføres

95 000 000

83

Verdens helseorganisasjon (WHO), kan overføres

208 500 000

3 413 100 000

171

Multilaterale finansinstitusjoner:

70

Verdensbanken, kan overføres

866 000 000

71

Regionale banker og fond, kan overføres

868 500 000

72

Strategisk samarbeid med multilaterale utviklingsbanker og finansinstitusjoner, kan overføres

214 500 000

1 949 000 000

172

Gjeldslette og gjeldsrelaterte tiltak:

70

Gjeldsslette, betalingsbalansestøtte og kapasitetsbygging, kan overføres

270 000 000

270 000 000

Sum Multilateral bistand

5 632 100 000

Sum Utenriksdepartementet

37 414 428 000

Kunnskapsdepartementet

Administrasjon

200

Kunnskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

254 662 000

21

Spesielle driftsutgifter

11 219 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

2 745 000

268 626 000

Sum Administrasjon

268 626 000

Grunnopplæringen

220

Utdanningsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

273 486 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

135 359 000

70

Tilskudd til læremidler mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

57 087 000

465 932 000

221

Foreldreutvalgene for grunnopplæringen og barnehagene:

1

Driftsutgifter

13 974 000

13 974 000

222

Statlige grunn- og videregående skoler og grunnskoleinternat:

1

Driftsutgifter

88 826 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 491 000

90 317 000

223

Sametinget:

50

Tilskudd til Sametinget

41 501 000

41 501 000

224

Senter for IKT i utdanningen:

1

Driftsutgifter

61 000 000

21

Spesielle driftsutgifter

23 983 000

84 983 000

225

Tiltak i grunnopplæringen:

1

Driftsutgifter

22 261 000

21

Spesielle driftsutgifter

100 443 000

60

Tilskudd til landslinjer

211 531 000

62

Tilskudd til de kommunale sameskolene i Snåsa og Målselv

23 670 000

63

Tilskudd til samisk i grunnopplæringen, kan overføres

58 975 000

64

Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge

174 622 000

65

Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg, kan overføres

334 218 000

66

Tilskudd til leirskoleopplæring

48 247 000

67

Tilskudd til opplæring i finsk

8 059 000

68

Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen

272 918 000

69

Kompensasjon for investeringskostnader ved grunnskolereformen

216 826 000

70

Tilskudd til opplæring av lærlinger og lærekandidater med spesielle behov

57 870 000

71

Tilskudd til kunst- og kulturarbeid i opplæringen

26 336 000

72

Tilskudd til internasjonale utdanningsprogram og organisasjoner

6 290 000

73

Tilskudd til studieopphold i utlandet

14 153 000

74

Tilskudd til organisasjoner

18 380 000

1 594 799 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

824 930 000

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

1 274 132 000

50

Nasjonale sentre i grunnopplæringen

92 121 000

60

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

40 812 000

62

Tilskudd for økt lærertetthet

395 215 000

63

Tidlig innsats i skolen gjennom økt lærertetthet på 1.-4. trinn

434 420 000

70

Tilskudd til NAROM

8 151 000

71

Tilskudd til vitensentre

50 339 000

3 120 120 000

227

Tilskudd til særskilte skoler:

60

Tilskudd til Murmanskskolen

2 242 000

61

Tilskudd til voksenopplæring i Andebu kommune

5 095 000

62

Tilskudd til Fjellheimen leirskole

6 070 000

70

Tilskudd til Den franske skolen i Oslo

10 158 000

71

Tilskudd til internatdriften ved Krokeide videregående skole

26 164 000

72

Tilskudd til Røde Kors Nordisk United World College

32 999 000

74

Tilskudd til Signo grunn- og videregående skole og Briskeby videregående skole

42 522 000

75

Tilskudd til opplæring i rusinstitusjoner

10 630 000

76

Tilskudd til Foreningen Norden og Norsk håndverksinstitutt

4 857 000

140 737 000

228

Tilskudd til frittstående skoler mv.:

70

Frittstående grunnskoler, overslagsbevilgning

1 866 052 000

71

Frittstående videregående skoler, overslagsbevilgning

1 518 316 000

72

Frittstående skoler godkjent etter kap. 4 i voksenopplæringsloven, overslagsbevilgning

146 078 000

73

Frittstående grunnskoler i utlandet, overslagsbevilgning

119 492 000

74

Frittstående videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning

23 026 000

75

Frittstående skoler for funksjonshemmede elever, overslagsbevilgning

259 368 000

76

Andre frittstående skoler, overslagsbevilgning

47 312 000

77

Den tyske skolen i Oslo, overslagsbevilgning

17 180 000

78

Kompletterende undervisning

23 277 000

79

Toppidrett

41 417 000

80

Friskoleorganisasjoner

735 000

81

Elevutveksling til utlandet

1 892 000

82

Kapitaltilskudd til friskoler, kapital- og husleietilskudd

20 920 000

4 085 065 000

229

Statens fagskole for gartnere og blomsterdekoratører:

1

Driftsutgifter

23 269 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 158 000

24 427 000

230

Statlig spesialpedagogisk støttesystem:

1

Driftsutgifter

638 992 000

21

Spesielle driftsutgifter

61 409 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

8 877 000

709 278 000

Sum Grunnopplæringen

10 371 133 000

Barnehager

231

Barnehager:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 51

449 825 000

50

Tilskudd til samiske barnehagetilbud

16 114 000

51

Forskning, kan nyttes under post 21

8 712 000

63

Tilskudd til tiltak for å bedre språkforståelsen blant minoritetsspråklige barn i førskolealder

138 235 000

70

Tilskudd for svømming i barnehagene, prøveprosjekt frivillige organisasjoner

10 290 000

623 176 000

Sum Barnehager

623 176 000

Voksenopplæring m.m.

252

EUs utdannings- og ungdomsprogram:

70

Tilskudd

513 780 000

513 780 000

253

Folkehøyskoler:

70

Tilskudd til folkehøyskoler

791 630 000

71

Tilskudd til Folkehøgskolerådet

4 819 000

72

Tilskudd til nordiske folkehøyskoler

615 000

797 064 000

254

Tilskudd til voksenopplæring:

70

Tilskudd til studieforbund

208 374 000

73

Tilskudd til voksenopplæringsorganisasjoner

12 762 000

221 136 000

255

Tilskudd til freds- og menneskerettssentre:

70

Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter

32 070 000

71

Falstadsenteret

18 636 000

72

Stiftelsen Arkivet

24 022 000

73

Nansen Fredssenter

6 040 000

74

Narviksenteret, kan overføres

5 737 000

75

Det europeiske Wergelandsenteret

8 103 000

76

Raftostiftelsen

4 987 000

99 595 000

256

Vox, nasjonalt fagorgan for kompetansepolitikk:

1

Driftsutgifter

53 429 000

21

Spesielle driftsutgifter

11 340 000

64 769 000

257

Program for basiskompetanse i arbeidslivet:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

5 316 000

70

Tilskudd, kan overføres

163 518 000

168 834 000

258

Tiltak for livslang læring:

1

Driftsutgifter

4 905 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 1

91 962 000

60

Tilskudd til karriereveiledning

31 858 000

128 725 000

Sum Voksenopplæring m.m.

1 993 903 000

Høyere utdanning og fagskoleutdanning

260

Universiteter og høyskoler:

50

Statlige universiteter og høyskoler

31 365 176 000

70

Private høyskoler

1 276 762 000

32 641 938 000

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter:

71

Tilrettelegging for internasjonal mobilitet

17 193 000

74

Tilskudd til velferdsarbeid

82 311 000

75

Tilskudd til bygging av studentboliger, kan overføres

717 446 000

816 950 000

276

Fagskoleutdanning:

72

Annen fagskoleutdanning

68 683 000

68 683 000

280

Felles enheter:

1

Driftsutgifter

80 614 000

21

Spesielle driftsutgifter

10 000

50

Senter for internasjonalisering av utdanning

81 254 000

51

Drift av nasjonale fellesoppgaver

174 914 000

71

Tilskudd til UNIS

125 360 000

72

Tilskudd til UNINETT

27 240 000

73

Tilskudd til NORDUnet, kan overføres

33 352 000

522 744 000

281

Felles tiltak for universiteter og høyskoler:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70

209 703 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

24 867 000

50

Tilskudd til Norges forskningsråd

167 846 000

70

Andre overføringer, kan nyttes under post 1

66 475 000

73

Tilskudd til internasjonale programmer

73 351 000

78

Tilskudd til Universitets- og høgskolerådet

17 247 000

559 489 000

Sum Høyere utdanning og fagskoleutdanning

34 609 804 000

Forskning

283

Meteorologiformål:

50

Meteorologisk institutt

306 741 000

72

Internasjonale samarbeidsprosjekter

127 345 000

434 086 000

284

De nasjonale forskningsetiske komiteene:

1

Driftsutgifter

17 025 000

17 025 000

285

Norges forskningsråd:

52

Langsiktig, grunnleggende forskning

1 604 018 000

53

Strategiske satsinger

1 241 757 000

54

Forskningsinfrastruktur av nasjonal, strategisk interesse

487 227 000

55

Administrasjon

281 728 000

3 614 730 000

287

Forskningsinstitutter og andre tiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71

15 651 000

53

NUPI

4 726 000

56

Ludvig Holbergs minnepris

11 541 000

57

Basisbevilgning til samfunnsvitenskapelige forskningsinstitutter

179 085 000

60

Regionale forskningsfond, tilskudd til forskning

251 562 000

71

Tilskudd til andre private institusjoner

41 740 000

73

Niels Henrik Abels matematikkpris

14 528 000

518 833 000

288

Internasjonale samarbeidstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter

37 306 000

72

Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner

306 024 000

73

EUs rammeprogram for forskning, kan overføres

2 325 815 000

75

UNESCO-kontingent

22 540 000

76

UNESCO-formål

3 500 000

2 695 185 000

Sum Forskning

7 279 859 000

Sum Kunnskapsdepartementet

55 146 501 000

Kulturdepartementet

Administrasjon

300

Kulturdepartementet:

1

Driftsutgifter

134 910 000

21

Spesielle driftsutgifter

1 808 000

136 718 000

Sum Administrasjon

136 718 000

Samfunns- og frivillighetsformål

314

Kultursamarbeid i nordområdene og kulturnæring:

21

Spesielle driftsutgifter

2 231 000

71

Kulturnæringsprosjekter

7 270 000

72

Kultursamarbeid i nordområdene

3 739 000

78

Ymse faste tiltak

12 829 000

26 069 000

315

Frivillighetsformål:

21

Forskning og utredning

5 901 000

70

Merverdiavgiftskompensasjon til frivillige organisasjoner

1 300 548 000

71

Tilskudd til frivilligsentraler

127 766 000

72

Tilskudd til frivillig virksomhet for barn og unge

21 435 000

74

Frivillighetsregister, kan overføres

835 000

75

Herreløs arv til frivillige organisasjoner

12 200 000

76

Tilskudd til tiltak mot barnefattigdom

10 000 000

78

Ymse faste tiltak

8 039 000

79

Til disposisjon

3 201 000

82

Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

142 919 000

84

Ungdoms-OL

34 313 000

1 667 157 000

Sum Samfunns- og frivillighetsformål

1 693 226 000

Kulturformål

320

Allmenne kulturformål:

1

Driftsutgifter

133 945 000

21

Forskning, utredning og spesielle driftsutgifter, kan overføres

18 160 000

51

Fond for lyd og bilde

37 416 000

52

Norges forskningsråd

12 894 000

53

Sametinget

80 487 000

55

Norsk kulturfond

81 556 000

73

Nasjonale kulturbygg, kan overføres

244 397 000

75

EUs program for kultur og audiovisuell sektor m.m., kan overføres

50 532 000

78

Ymse faste tiltak

34 798 000

79

Til disposisjon, kan nyttes under post 1

7 087 000

82

Nobels Fredssenter

30 080 000

85

Gaveforsterkningsordning

45 000 000

86

Talentutvikling

30 570 000

806 922 000

321

Kunstnerformål:

71

Statsstipend

13 130 000

73

Kunstnerstipend m.m., kan overføres

159 476 000

74

Garantiinntekter og langvarige stipend, overslagsbevilgning

126 728 000

75

Vederlagsordninger

182 098 000

481 432 000

322

Visuell kunst:

1

Driftsutgifter

16 453 000

50

Kunst i offentlige rom

27 578 000

55

Norsk kulturfond

103 018 000

73

Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design

287 800 000

78

Ymse faste tiltak

57 138 000

491 987 000

323

Musikkformål:

1

Driftsutgifter

164 278 000

55

Norsk kulturfond

316 014 000

60

Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge

20 338 000

70

Nasjonale institusjoner

287 547 000

71

Region-/landsdelsinstitusjoner

279 271 000

78

Ymse faste tiltak

124 264 000

1 191 712 000

324

Scenekunstformål:

1

Driftsutgifter

72 915 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

60 327 000

55

Norsk kulturfond

139 407 000

70

Nasjonale institusjoner

1 076 667 000

71

Region-/landsdelsinstitusjoner

495 828 000

73

Region- og distriktsopera

55 485 000

78

Ymse faste tiltak

188 649 000

2 089 278 000

326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål:

1

Driftsutgifter

524 963 000

21

Spesielle driftsutgifter

10 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

22 288 000

55

Norsk kulturfond

171 365 000

73

Språkorganisasjoner

5 834 000

74

Det Norske Samlaget

15 217 000

75

Tilskudd til ordboksarbeid

15 896 000

76

Ibsenpris m.m.

5 887 000

78

Ymse faste tiltak

73 371 000

80

Tilskudd til tiltak under Nasjonalbiblioteket

58 879 000

903 700 000

328

Museums- og andre kulturvernformål:

55

Norsk kulturfond

30 274 000

70

Det nasjonale museumsnettverket

1 170 881 000

78

Ymse faste tiltak

18 740 000

1 219 895 000

329

Arkivformål:

1

Driftsutgifter

333 492 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

17 466 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

8 434 000

78

Ymse faste tiltak

8 277 000

367 669 000

Sum Kulturformål

7 552 595 000

Medieformål

334

Film- og medieformål:

1

Driftsutgifter

156 442 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

11 210 000

50

Filmfondet

487 074 000

51

Audiovisuelle produksjoner

11 009 000

72

Insentivordning for film- og tv-produksjoner, kan overføres

45 000 000

73

Regional filmsatsing, kan overføres

70 471 000

78

Ymse faste tiltak

24 980 000

806 186 000

335

Mediestøtte:

71

Produksjonstilskudd

323 046 000

73

Medieforskning og etterutdanning

21 751 000

74

Tilskudd til lokalkringkasting, kan overføres

13 757 000

75

Tilskudd til samiske aviser

25 031 000

77

Distribusjonstilskudd til avisene i Finnmark

2 048 000

385 633 000

337

Kompensasjon for kopiering til privat bruk:

70

Kompensasjon

46 215 000

46 215 000

339

Pengespill, lotterier og stiftelser:

1

Driftsutgifter

66 389 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

7 018 000

73 407 000

Sum Medieformål

1 311 441 000

Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

340

Den norske kirke:

1

Driftsutgifter

1 285 952 000

21

Spesielle driftsutgifter

39 364 000

71

Tilskudd til Sjømannskirken - Norsk kirke i utlandet

86 170 000

75

Tilskudd til trosopplæring og andre kirkelige formål, kan overføres

472 390 000

1 883 876 000

341

Tilskudd til trossamfunn m.m.:

70

Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning

315 956 000

75

Tilskudd til private kirkebygg

5 000 000

78

Ymse faste tiltak

12 200 000

333 156 000

342

Kirkebygg og gravplasser:

1

Driftsutgifter

55 596 000

60

Rentekompensasjon - kirkebygg, kan overføres

44 165 000

70

Tilskudd til sentrale tiltak for kirkebygg og gravplasser

15 285 000

115 046 000

Sum Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn

2 332 078 000

Sum Kulturdepartementet

13 026 058 000

Justis- og beredskapsdepartementet

Administrasjon

400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter

335 511 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

5 000 000

23

Spesielle driftsutgifter, forskning og kunnskapsutvikling, kan overføres

24 384 000

50

Norges forskningsråd

22 385 000

71

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

13 162 000

400 442 000

Sum Administrasjon

400 442 000

Rettsvesen

410

Domstolene:

1

Driftsutgifter

2 061 241 000

21

Spesielle driftsutgifter

67 723 000

22

Vernesaker/sideutgifter, jordskiftedomstoler, kan overføres

7 860 000

2 136 824 000

411

Domstoladministrasjonen:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 410 post 1

75 173 000

75 173 000

414

Forliksråd og andre domsutgifter:

1

Driftsutgifter

186 062 000

21

Spesielle driftsutgifter

36 593 000

222 655 000

Sum Rettsvesen

2 434 652 000

Kriminalomsorg

430

Kriminalomsorgen:

1

Driftsutgifter

4 099 724 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under kap. 430 post 1

88 486 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

60 872 000

60

Refusjoner til kommunene, forvaringsdømte mv., kan overføres

90 195 000

70

Tilskudd

22 472 000

4 361 749 000

432

Kriminalomsorgens utdanningssenter (KRUS):

1

Driftsutgifter

186 619 000

186 619 000

Sum Kriminalomsorg

4 548 368 000

Politi og påtalemyndighet

440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten:

1

Driftsutgifter

14 205 143 000

21

Spesielle driftsutgifter

331 086 000

22

Søk etter omkomne på havet, i innsjøer og vassdrag, kan overføres

10 511 000

23

Sideutgifter i forbindelse med sivile gjøremål

26 467 000

60

Tilskudd til kommuner

10 000 000

70

Tilskudd

66 333 000

71

Tilskudd Norsk rettsmuseum

4 839 000

73

Tilskudd til EUs grense- og visumfond

172 000 000

14 826 379 000

442

Politihøgskolen:

1

Driftsutgifter

575 628 000

575 628 000

444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

1

Driftsutgifter

773 310 000

773 310 000

445

Den høyere påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter

211 361 000

211 361 000

446

Den militære påtalemyndighet:

1

Driftsutgifter

7 837 000

7 837 000

448

Grensekommissæren:

1

Driftsutgifter

6 268 000

6 268 000

Sum Politi og påtalemyndighet

16 400 783 000

Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Driftsutgifter

648 764 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

6 963 000

70

Overføringer til private

13 665 000

669 392 000

452

Sentral krisehåndtering:

1

Driftsutgifter

27 890 000

27 890 000

454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter

714 178 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

999 034 000

1 713 212 000

455

Redningstjenesten:

1

Driftsutgifter

114 113 000

21

Spesielle driftsutgifter

26 523 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

12 045 000

71

Tilskudd til frivillige organisasjoner i redningstjenesten

45 135 000

72

Tilskudd til nød- og sikkerhetstjenester

103 751 000

301 567 000

456

Direktoratet for nødkommunikasjon:

1

Driftsutgifter

572 671 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

549 588 000

1 122 259 000

Sum Redningstjenesten, samfunnssikkerhet og beredskap

3 834 320 000

Andre virksomheter

460

Spesialenheten for politisaker:

1

Driftsutgifter

40 178 000

40 178 000

466

Særskilte straffesaksutgifter m.m.:

1

Driftsutgifter

959 212 000

959 212 000

467

Norsk Lovtidend:

1

Driftsutgifter

4 157 000

4 157 000

468

Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker:

1

Driftsutgifter

15 152 000

15 152 000

469

Vergemålsordningen:

1

Driftsutgifter

182 965 000

21

Spesielle driftsutgifter

141 569 000

324 534 000

Sum Andre virksomheter

1 343 233 000

Fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

470

Fri rettshjelp:

1

Driftsutgifter

695 621 000

72

Tilskudd til spesielle rettshjelptiltak

36 029 000

731 650 000

471

Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning:

71

Erstatningsansvar m.m., overslagsbevilgning

70 916 000

72

Erstatning i anledning av straffeforfølging, overslagsbevilgning

22 502 000

73

Stortingets rettferdsvederlagsordning

63 777 000

157 195 000

472

Voldsoffererstatning og rådgiving for kriminalitetsofre:

1

Driftsutgifter

20 440 000

70

Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning

331 229 000

351 669 000

473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Driftsutgifter

40 144 000

40 144 000

474

Konfliktråd:

1

Driftsutgifter

103 180 000

60

Tilskudd til kommuner til SLT-tiltak, kan overføres

5 661 000

108 841 000

475

Bobehandling:

1

Driftsutgifter

75 364 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

7 169 000

82 533 000

Sum Fri rettshjelp, erstatninger, konfliktråd m.m.

1 472 032 000

Svalbardbudsjettet

480

Svalbardbudsjettet:

50

Tilskudd

302 881 000

302 881 000

Sum Svalbardbudsjettet

302 881 000

Beskyttelse og innvandring

490

Utlendingsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

889 453 000

21

Spesielle driftsutgifter, asylmottak

1 523 077 000

22

Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse

49 401 000

23

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres

4 253 000

60

Tilskudd til vertskommuner for asylmottak

275 711 000

70

Stønader til beboere i asylmottak

384 133 000

71

Tilskudd til aktivitetstilbud for barn i asylmottak

23 119 000

72

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger, kan overføres

102 254 000

73

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., støttetiltak, kan nyttes under kap. 821 post 60

20 425 000

75

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres

19 139 000

3 290 965 000

491

Utlendingsnemnda:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

270 626 000

21

Spesielle driftsutgifter, nemndbehandling, kan nyttes under post 1

8 599 000

279 225 000

Sum Beskyttelse og innvandring

3 570 190 000

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

34 306 901 000

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Administrasjon og fellestjenester mv.

500

Kommunal- og moderniseringsdepartementet:

1

Driftsutgifter

354 393 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

105 462 000

22

Forskning, kan overføres

6 839 000

50

Forskningsprogrammer under Norges forskningsråd

66 202 000

532 896 000

502

Lønnsoppgjøret i staten - tariffavtalte avsetninger:

71

Tilskudd til midler til opplæring og utvikling av tillitsvalgte (OU-midler)

174 400 000

174 400 000

510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon:

1

Driftsutgifter

634 407 000

22

Fellesutgifter for departementene og Statsministerens kontor

127 337 000

23

22. juli-senteret

5 200 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

19 308 000

46

Sikringsanlegg og sperresystemer i regjeringsbyggene, kan overføres

18 000 000

804 252 000

520

Tilskudd til de politiske partier:

1

Driftsutgifter

8 599 000

70

Tilskudd til de politiske partiers sentrale organisasjoner

282 000 000

71

Tilskudd til de politiske partiers kommunale organisasjoner

32 900 000

73

Tilskudd til de politiske partiers fylkesorganisasjoner

71 800 000

75

Tilskudd til de politiske partiers fylkesungdomsorganisasjoner

20 992 000

76

Tilskudd til de politiske partiers sentrale ungdomsorganisasjoner

7 820 000

424 111 000

Sum Administrasjon og fellestjenester mv.

1 935 659 000

Fylkesmannsembetene

525

Fylkesmannsembetene:

1

Driftsutgifter

1 540 312 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

157 903 000

1 698 215 000

Sum Fylkesmannsembetene

1 698 215 000

Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

530

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen:

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

130 000 000

31

Igangsetting av byggeprosjekter, kan overføres

40 000 000

33

Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres

1 772 925 000

36

Kunstnerisk utsmykking, kan overføres

19 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

113 000 000

2 074 925 000

531

Eiendommer til kongelige formål:

1

Driftsutgifter

25 628 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

31 708 000

57 336 000

532

Utvikling av Fornebuområdet:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

198 000

30

Investeringer, Fornebu, kan overføres

10 500 000

10 698 000

533

Eiendommer utenfor husleieordningen:

1

Driftsutgifter

20 083 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

42 500 000

62 583 000

534

Erstatningslokaler for departementene:

1

Driftsutgifter

387 019 000

387 019 000

Sum Statlige byggeprosjekter og eiendomsforvaltning

2 592 561 000

Forvaltningsutvikling og IKT-politikk

540

Direktoratet for forvaltning og IKT:

1

Driftsutgifter

209 413 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

44 105 000

22

Betaling for bruk av elektronisk ID og Sikker digital posttjeneste

14 415 000

23

Elektronisk ID og Sikker digital posttjeneste, kan overføres

95 902 000

25

Medfinansieringsordning for lønnsomme IKT-prosjekter, kan overføres

75 000 000

71

Tilskudd til IKT-standardisering

772 000

439 607 000

541

IKT-politikk:

22

Samordning av IKT-politikken, kan overføres, kan nyttes under kap. 541 post 70

7 093 000

70

Tilskudd til samordning av IKT-politikken, kan nyttes under kap. 541 post 22

5 896 000

12 989 000

542

Internasjonalt IKT-samarbeid og utviklingsprogram:

1

Driftsutgifter

5 646 000

70

Tilskudd til internasjonale program, kan overføres

36 900 000

42 546 000

Sum Forvaltningsutvikling og IKT-politikk

495 142 000

Personvern

545

Datatilsynet:

1

Driftsutgifter

45 661 000

45 661 000

546

Personvernnemnda:

1

Driftsutgifter

1 891 000

1 891 000

Sum Personvern

47 552 000

Distrikts- og regionalpolitikk

551

Regional utvikling og nyskaping:

60

Tilskudd til fylkeskommuner for regional utvikling

1 102 793 000

61

Næringsrettede midler til regional utvikling, kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, kan overføres

205 302 000

1 308 095 000

552

Nasjonalt samarbeid for regional utvikling:

72

Nasjonale tiltak for regional utvikling, kan overføres

444 200 000

444 200 000

554

Kompetansesenter for distriktsutvikling:

1

Driftsutgifter

26 911 000

26 911 000

Sum Distrikts- og regionalpolitikk

1 779 206 000

Samiske formål

560

Sametinget:

50

Sametinget

280 233 000

54

Samefolkets fond

5 345 000

285 578 000

561

Tilskudd til samiske formål:

50

Samisk høgskole

5 600 000

51

Divvun

6 900 000

72

Samisk språk, informasjon m.m.

3 000 000

15 500 000

562

Gáldu - Kompetansesenteret for urfolks rettigheter:

1

Driftsutgifter

3 164 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

2 046 000

5 210 000

563

Internasjonalt reindriftssenter:

1

Driftsutgifter

5 862 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

2 557 000

8 419 000

Sum Samiske formål

314 707 000

Nasjonale minoriteter

567

Nasjonale minoriteter:

22

Kollektiv oppreisning til norske rom mv.

3 000 000

60

Tiltak for rom, kan overføres

6 200 000

70

Tilskudd til nasjonale minoriteter

7 100 000

71

Tilskudd til Romanifolket/taternes kulturfond

5 300 000

72

Det Mosaiske Trossamfund

6 840 000

73

Tilskudd til kvensk språk og kultur

4 700 000

33 140 000

Sum Nasjonale minoriteter

33 140 000

Rammeoverføringer til kommunesektoren mv.

571

Rammetilskudd til kommuner:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

37 284 000

60

Innbyggertilskudd

118 428 306 000

61

Distriktstilskudd Sør-Norge

408 811 000

62

Nord-Norge- og Namdalstilskudd

1 611 747 000

63

Småkommunetilskudd

963 501 000

64

Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 572 post 64

1 849 000 000

66

Veksttilskudd

440 616 000

67

Storbytilskudd

459 985 000

124 199 250 000

572

Rammetilskudd til fylkeskommuner:

60

Innbyggertilskudd

31 475 175 000

62

Nord-Norge-tilskudd

642 399 000

64

Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 571 post 64

619 000 000

32 736 574 000

573

Kommunereform:

60

Engangskostnader og reformstøtte ved kommunesammenslåing

100 000 000

100 000 000

575

Ressurskrevende tjenester:

60

Toppfinansieringsordning, overslagsbevilgning

9 271 000 000

9 271 000 000

576

Vedlikehold og rehabilitering:

60

Tilskudd til vedlikehold og rehabilitering i kommuner

500 000 000

500 000 000

578

Valgdirektoratet:

1

Driftsutgifter

65 100 000

65 100 000

579

Valgutgifter:

1

Driftsutgifter

20 462 000

20 462 000

Sum Rammeoverføringer til kommunesektoren mv.

166 892 386 000

Bolig, bomiljø og bygg

580

Bostøtte:

70

Bostøtte, overslagsbevilgning

2 763 000 000

2 763 000 000

581

Bolig- og bomiljøtiltak:

75

Tilskudd til etablering og tilpasning av bolig

465 024 000

76

Tilskudd til utleieboliger, kan overføres

793 270 000

77

Kompetansetilskudd til bærekraftig bolig- og byggkvalitet, kan overføres

26 100 000

78

Boligsosialt kompetansetilskudd, kan overføres

58 400 000

79

Tilskudd til heis og tilstandsvurdering, kan overføres

100 000 000

1 442 794 000

585

Husleietvistutvalget:

1

Driftsutgifter

25 758 000

25 758 000

587

Direktoratet for byggkvalitet:

1

Driftsutgifter

86 048 000

22

Kunnskapsutvikling og informasjonsformidling

54 646 000

70

Tilskudd til Lavenergiprogrammet

6 586 000

147 280 000

Sum Bolig, bomiljø og bygg

4 378 832 000

Planlegging, byutvikling og geodata

590

Planlegging og byutvikling:

61

Bærekraftig byutvikling, kan overføres

19 088 000

65

Områdesatsing i byer, kan overføres

29 841 000

71

Internasjonale organisasjoner

720 000

72

Tilskudd til bolig-, by- og områdeutvikling, kan overføres

55 245 000

81

Lokal kompetanse og universell utforming, kan overføres

4 476 000

109 370 000

595

Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur:

1

Driftsutgifter

312 011 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

483 375 000

30

Geodesiobservatoriet i Ny-Ålesund, kan overføres

60 000 000

855 386 000

Sum Planlegging, byutvikling og geodata

964 756 000

Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet

181 132 156 000

Arbeids- og sosialdepartementet

Administrasjon

600

Arbeids- og sosialdepartementet:

1

Driftsutgifter

183 762 000

183 762 000

601

Utredningsvirksomhet, forskning m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter

61 260 000

50

Norges forskningsråd

137 000 000

70

Tilskudd

35 400 000

72

Tilskudd til Senter for seniorpolitikk m.m.

15 425 000

249 085 000

Sum Administrasjon

432 847 000

Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

604

Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen:

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 21

150 000 000

150 000 000

605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Driftsutgifter

11 228 210 000

21

Spesielle driftsutgifter

31 340 000

22

Forsknings- og utredningsaktiviteter

41 870 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

261 250 000

70

Tilskudd til helse- og rehabiliteringstjenester for sykemeldte, kan overføres

221 940 000

11 784 610 000

606

Trygderetten:

1

Driftsutgifter

68 990 000

68 990 000

Sum Administrasjon av arbeids- og velferdspolitikken

12 003 600 000

Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

611

Pensjoner av statskassen:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

18 500 000

18 500 000

612

Tilskudd til Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

10 350 000 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

115 000 000

10 465 000 000

613

Arbeidsgiveravgift til folketrygden:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

1 177 000 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

13 000 000

1 190 000 000

614

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter

41 000 000

70

Tap/avskrivninger

2 000 000

90

Utlån, overslagsbevilgning

6 200 000 000

6 243 000 000

615

Yrkesskadeforsikring:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

92 000 000

92 000 000

616

Gruppelivsforsikring:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

189 000 000

189 000 000

Sum Pensjoner mv. under Statens pensjonskasse

18 197 500 000

Tiltak for bedrede levekår mv.

621

Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering:

21

Spesielle driftsutgifter

64 230 000

63

Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte, kan overføres

177 730 000

70

Frivillig arbeid, kan overføres

90 650 000

74

Tilskudd til pensjonistenes organisasjoner mv.

12 640 000

345 250 000

Sum Tiltak for bedrede levekår mv.

345 250 000

Arbeidsmarked

634

Arbeidsmarkedstiltak:

21

Forsøk, utviklingstiltak mv., kan overføres

26 270 000

76

Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres

7 089 910 000

77

Varig tilrettelagt arbeid, kan overføres

1 290 840 000

78

Tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser

66 710 000

79

Funksjonsassistanse i arbeidslivet

42 400 000

8 516 130 000

635

Ventelønn:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

47 000 000

47 000 000

Sum Arbeidsmarked

8 563 130 000

Arbeidsmiljø og sikkerhet

640

Arbeidstilsynet:

1

Driftsutgifter

554 660 000

21

Spesielle driftsutgifter, regionale verneombud

10 430 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

4 620 000

569 710 000

642

Petroleumstilsynet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

220 710 000

21

Spesielle driftsutgifter

30 980 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 540 000

253 230 000

643

Statens arbeidsmiljøinstitutt:

50

Statstilskudd

117 320 000

117 320 000

646

Pionerdykkere i Nordsjøen:

72

Tilskudd, kan overføres

3 400 000

3 400 000

648

Arbeidsretten, Riksmekleren m.m.:

1

Driftsutgifter

17 810 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 1

1 440 000

70

Tilskudd til faglig utvikling

4 120 000

23 370 000

649

Treparts bransjeprogrammer:

21

Spesielle driftsutgifter - Treparts bransjeprogrammer

2 760 000

2 760 000

Sum Arbeidsmiljø og sikkerhet

969 790 000

Kontantytelser

660

Krigspensjon:

70

Tilskudd, militære, overslagsbevilgning

95 000 000

71

Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning

245 000 000

340 000 000

664

Pensjonstrygden for sjømenn:

70

Tilskudd

62 000 000

62 000 000

666

Avtalefestet pensjon (AFP):

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

1 660 000 000

1 660 000 000

667

Supplerende stønad til personer over 67 år:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

383 700 000

383 700 000

Sum Kontantytelser

2 445 700 000

Sum Arbeids- og sosialdepartementet

42 957 817 000

Helse- og omsorgsdepartementet

Helse- og omsorgsdepartementet mv.

700

Helse- og omsorgsdepartementet:

1

Driftsutgifter

208 175 000

208 175 000

701

Direktoratet for e-helse:

1

Driftsutgifter

181 991 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

254 940 000

70

Norsk Helsenett SF

122 998 000

71

Medisinske kvalitetsregistre

38 272 000

598 201 000

702

Beredskap:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

30 171 000

70

Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

3 762 000

33 933 000

703

Internasjonalt samarbeid:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

66 418 000

66 418 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet mv.

906 727 000

Folkehelse mv.

710

Folkehelseinstituttet:

1

Driftsutgifter

899 051 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

694 873 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

18 195 000

1 612 119 000

712

Bioteknologirådet:

1

Driftsutgifter

8 727 000

8 727 000

714

Folkehelse:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70, 74 og 79

149 026 000

60

Kommunale tiltak, kan overføres, kan nyttes under post 21

43 910 000

70

Rusmiddeltiltak, kan overføres, kan nyttes under post 21

123 728 000

74

Skolefrukt, kan overføres, kan nyttes under post 21

35 602 000

79

Andre tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

56 137 000

408 403 000

Sum Folkehelse mv.

2 029 249 000

Helseforvaltning

720

Helsedirektoratet:

1

Driftsutgifter

1 111 351 000

21

Spesielle driftsutgifter

46 150 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

4 108 000

70

Helsetjenester i annet EØS-land

46 305 000

1 207 914 000

721

Statens helsetilsyn:

1

Driftsutgifter

115 123 000

115 123 000

722

Norsk pasientskadeerstatning:

1

Driftsutgifter

161 984 000

70

Advokatutgifter

36 200 000

71

Særskilte tilskudd

35 968 000

234 152 000

723

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten:

1

Driftsutgifter

104 053 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

22 500 000

126 553 000

729

Pasient- og brukerombud:

1

Driftsutgifter

61 178 000

61 178 000

Sum Helseforvaltning

1 744 920 000

Spesialisthelsetjenester

732

Regionale helseforetak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

19 341 000

70

Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75

765 397 000

71

Kvalitetsbasert finansiering, kan overføres

520 484 000

72

Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres

54 086 728 000

73

Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres

19 091 657 000

74

Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres

14 435 603 000

75

Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres

12 881 171 000

76

Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning

31 657 561 000

77

Poliklinisk virksomhet mv., overslagsbevilgning

4 090 193 000

78

Forskning og nasjonale kompetansetjenester, kan overføres

1 104 647 000

79

Raskere tilbake, kan overføres

584 157 000

82

Investeringslån, kan overføres

1 229 992 000

83

Opptrekksrenter for lån fom. 2008, overslagsbevilgning

37 000 000

140 503 931 000

733

Habilitering og rehabilitering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

12 550 000

70

Behandlingsreiser til utlandet

123 148 000

72

Kjøp av opptrening mv., kan overføres

3 374 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

16 253 000

155 325 000

734

Særskilte tilskudd til psykisk helse og rustiltak:

1

Driftsutgifter

49 569 000

21

Spesielle driftsutgifter

14 313 000

70

Tvunget psykisk helsevern for pasienter som ikke har bosted i riket

2 563 000

71

Tvungen omsorg for psykisk utviklingshemmede

79 078 000

72

Utviklingsområder innen psykisk helsevern og rus

19 593 000

165 116 000

Sum Spesialisthelsetjenester

140 824 372 000

Legemidler

750

Statens legemiddelverk:

1

Driftsutgifter

274 126 000

274 126 000

751

Legemiddeltiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

10 691 000

70

Tilskudd

69 769 000

80 460 000

Sum Legemidler

354 586 000

Helse- og omsorgstjenester i kommunene

761

Omsorgstjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

134 546 000

60

Kommunale kompetansetiltak, kan overføres

114 150 000

61

Vertskommuner

940 115 000

62

Dagaktivitetstilbud, kan overføres

296 333 000

63

Investeringstilskudd, kan overføres

2 533 206 000

64

Kompensasjon renter og avdrag

909 600 000

65

Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene, overslagsbevilgning

156 000 000

67

Utviklingstiltak

67 889 000

68

Kompetanse og innovasjon

336 948 000

71

Frivillig arbeid mv.

13 109 000

72

Landsbystiftelsen

74 566 000

73

Særlige omsorgsbehov

22 850 000

75

Andre kompetansetiltak

11 040 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

100 962 000

5 711 314 000

762

Primærhelsetjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

61 499 000

50

Samisk helse

5 516 000

60

Forebyggende helsetjenester

50 182 000

61

Fengselshelsetjeneste

150 545 000

63

Allmennlegetjenester

136 904 000

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21

48 096 000

73

Seksuell helse, kan overføres

55 531 000

74

Stiftelsen Amathea

19 302 000

527 575 000

765

Psykisk helse og rusarbeid:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

123 085 000

60

Kommunale tjenester, kan overføres

383 171 000

62

Rusarbeid, kan overføres

461 891 000

71

Brukere og pårørende, kan overføres

132 918 000

72

Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

216 378 000

73

Utviklingstiltak mv.

120 540 000

74

Kompetansesentre

297 094 000

75

Vold og traumatisk stress

157 520 000

1 892 597 000

769

Utredningsvirksomhet mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

14 477 000

70

Tilskudd, kan nyttes under post 21

2 780 000

17 257 000

Sum Helse- og omsorgstjenester i kommunene

8 148 743 000

Tannhelse

770

Tannhelsetjenester:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

27 097 000

70

Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21

236 606 000

263 703 000

Sum Tannhelse

263 703 000

Kunnskap og kompetanse

780

Forskning:

50

Norges forskningsråd mv.

358 225 000

358 225 000

781

Forsøk og utvikling mv.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

86 964 000

79

Tilskudd, kan nyttes under post 21

56 518 000

143 482 000

783

Personell:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

39 052 000

61

Turnustjeneste

141 661 000

79

Andre tilskudd, kan nyttes under post 21

24 894 000

205 607 000

Sum Kunnskap og kompetanse

707 314 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

154 979 614 000

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

Administrasjon

800

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet:

1

Driftsutgifter

163 925 000

21

Spesielle driftsutgifter

11 773 000

175 698 000

Sum Administrasjon

175 698 000

Integrering og mangfold

820

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

221 354 000

221 354 000

821

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres

39 766 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

48 780 000

50

Norges Forskningsråd

6 953 000

60

Integreringstilskudd, kan overføres

7 951 588 000

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, overslagsbevilgning

534 507 000

62

Kommunale innvandrertiltak

198 157 000

70

Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging

2 047 000

71

Tilskudd til innvandrerorganisasjoner og annen frivillig virksomhet

48 208 000

72

Statsautorisasjonsordningen for tolker m.m.

2 577 000

73

Tilskudd

5 371 000

8 837 954 000

822

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, opplæring i norsk og samfunnskunnskap, kan overføres

31 924 000

22

Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

13 806 000

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1 718 725 000

1 764 455 000

Sum Integrering og mangfold

10 823 763 000

Familie og oppvekst

840

Tiltak mot vold og overgrep:

21

Spesielle driftsutgifter

26 698 000

61

Tilskudd til incest- og voldtektsentre, overslagsbevilgning

82 299 000

70

Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under kap. 858 post 1

43 233 000

72

Tilskudd til tiltak for voldsutsatte barn

11 834 000

164 064 000

841

Samliv og konfliktløsning:

21

Spesielle driftsutgifter, meklingsgodtgjørelse, overslagsbevilgning

13 566 000

22

Opplæring, forskning, utvikling mv.

6 534 000

23

Refusjon av utgifter til DNA-analyser, overslagsbevilgning

7 542 000

70

Tilskudd til samlivstiltak, kan nyttes under kap. 858 post 1

6 752 000

34 394 000

842

Familievern:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70

280 536 000

21

Spesielle driftsutgifter

29 064 000

70

Tilskudd til kirkens familieverntjeneste mv., kan nyttes under post 1

162 556 000

472 156 000

843

Adopsjonsstøtte:

70

Tilskudd til foreldre som adopterer barn fra utlandet, overslagsbevilgning

13 421 000

13 421 000

844

Kontantstøtte:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

1 510 000 000

1 510 000 000

845

Barnetrygd:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

15 170 000 000

15 170 000 000

846

Familie- og oppveksttiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 50 og post 71

9 243 000

50

Norges forskningsråd, kan nyttes under post 21

3 180 000

60

Barne- og ungdomstiltak i større bysamfunn, kan overføres

28 992 000

61

Nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom, kan nyttes under post 71

148 905 000

62

Utvikling i kommunene

80 727 000

70

Barne- og ungdomsorganisasjoner

121 319 000

71

Utviklings- og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21

7 225 000

79

Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv., kan overføres

10 171 000

409 762 000

847

EUs ungdomsprogram:

1

Driftsutgifter, kan overføres

8 067 000

8 067 000

848

Barneombudet:

1

Driftsutgifter

13 649 000

13 649 000

Sum Familie og oppvekst

17 795 513 000

Barnevernet

853

Fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker:

1

Driftsutgifter

190 382 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

7 453 000

197 835 000

854

Tiltak i barne- og ungdomsvernet:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71

66 247 000

22

Barnesakkyndig kommisjon

7 709 000

50

Forskning og utvikling

13 408 000

60

Kommunalt barnevern

653 371 000

61

Utvikling i kommunene

8 894 000

65

Refusjon av kommunale utgifter til barneverntiltak knyttet til enslige, mindreårige asylsøkere og flyktninger, overslagsbevilgning

1 696 000 000

71

Utvikling og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21

32 252 000

72

Tilskudd til forskning og utvikling i barnevernet, kan overføres

71 794 000

2 549 675 000

855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 og post 60

4 271 098 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

20 733 000

22

Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1

1 921 264 000

60

Refusjon av kommunale utgifter til barneverntiltak, kan nyttes under post 1

204 110 000

6 417 205 000

856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

1

Driftsutgifter

225 241 000

225 241 000

858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 855 post 1

247 701 000

21

Spesielle driftsutgifter

14 031 000

261 732 000

Sum Barnevernet

9 651 688 000

Forbrukerpolitikk

860

Forbrukerrådet:

50

Basisbevilgning

129 491 000

51

Markedsportaler

26 026 000

155 517 000

862

Positiv miljømerking:

70

Driftstilskudd til offentlig stiftelse for positiv miljømerking

7 352 000

7 352 000

865

Forbrukerpolitiske tiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

12 660 000

70

Tilskudd

1 338 000

79

EUs rammeprogram for forbrukerpolitikk, kan overføres

5 810 000

19 808 000

867

Sekretariatet for Markedsrådet og Forbrukertvistutvalget:

1

Driftsutgifter

10 465 000

10 465 000

868

Forbrukerombudet:

1

Driftsutgifter

23 320 000

23 320 000

Sum Forbrukerpolitikk

216 462 000

Likestilling og ikke-diskriminering

870

Likestillings- og diskrimineringsnemnda:

1

Driftsutgifter

5 860 000

5 860 000

871

Likestilling og ikke-diskriminering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

11 017 000

70

Likestilling mellom kjønn mv.

13 128 000

72

Lesbiske, homofile, bifile og transpersoner

10 967 000

73

Likestillingssentre

6 008 000

79

Internasjonalt likestillings- og ikke-diskrimineringsarbeid, kan overføres

3 449 000

44 569 000

872

Nedsatt funksjonsevne:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71

14 170 000

70

Funksjonshemmedes organisasjoner

183 745 000

71

Universell utforming og økt tilgjengelighet, kan overføres, kan nyttes under post 21

26 784 000

72

Funksjonshemmedes levekår og livskvalitet

15 002 000

239 701 000

873

Likestillings- og diskrimineringsombudet:

50

Basisbevilgning

52 964 000

52 964 000

Sum Likestilling og ikke-diskriminering

343 094 000

Sum Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

39 006 218 000

Nærings- og fiskeridepartementet

Forvaltning og rammebetingelser

900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Driftsutgifter

335 730 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

56 550 000

30

Miljøtiltak Søve, kan overføres

19 700 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

37 857 000

71

Miljøtiltak Raufoss

1 200 000

72

Tilskudd til beredskapsordninger

3 500 000

73

Tilskudd til Ungt Entreprenørskap

28 300 000

74

Tilskudd til Visit Svalbard AS

2 200 000

75

Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres

15 000 000

76

Tilskudd til Standard Norge

31 500 000

77

Tilskudd til sjømattiltak, kan overføres

6 000 000

78

Tilskudd til Akvariet i Bergen

4 100 000

80

Tilskudd til Arctic Race of Norway

15 000 000

81

Tilskudd til nasjonalt program for leverandørutvikling

10 000 000

566 637 000

902

Justervesenet:

1

Driftsutgifter

120 850 000

21

Spesielle driftsutgifter

350 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

3 500 000

124 700 000

903

Norsk akkreditering:

1

Driftsutgifter

41 150 000

41 150 000

904

Brønnøysundregistrene:

1

Driftsutgifter

277 500 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

20 000 000

22

Forvaltning av Altinn-løsningen, kan overføres

235 700 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

205 000 000

738 200 000

905

Norges geologiske undersøkelse:

1

Driftsutgifter

174 300 000

21

Spesielle driftsutgifter

71 100 000

245 400 000

906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Driftsutgifter

34 500 000

30

Sikrings- og miljøtiltak, kan overføres

6 700 000

31

Miljøtiltak Løkken, kan overføres

51 350 000

92 550 000

909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk:

73

Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning

1 962 000 000

1 962 000 000

910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Driftsutgifter

378 700 000

378 700 000

911

Konkurransetilsynet:

1

Driftsutgifter

95 350 000

23

Klagenemnda for offentlige anskaffelser

9 420 000

104 770 000

915

Regelrådet:

1

Driftsutgifter

10 200 000

10 200 000

917

Fiskeridirektoratet:

1

Driftsutgifter

360 000 000

21

Spesielle driftsutgifter

10 250 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

57 000 000

427 250 000

919

Diverse fiskeriformål:

60

Tilskudd til kommuner

180 000 000

71

Tilskudd til velferdsstasjoner, kan overføres

2 100 000

72

Tilskudd til sikkerhetsopplæring for fiskere

3 000 000

74

Erstatninger, kan overføres

2 100 000

75

Tilskudd til næringstiltak i fiskeriene, kan overføres

26 200 000

76

Tilskudd til fiskeriforskning, kan overføres

18 600 000

79

Tilskudd til informasjon om ressursforvaltning, kan overføres

800 000

232 800 000

Sum Forvaltning og rammebetingelser

4 924 357 000

Forskning og innovasjon

920

Norges forskningsråd:

50

Tilskudd til forskning

2 261 750 000

2 261 750 000

922

Romvirksomhet:

50

Norsk Romsenter

66 400 000

70

Kontingent i European Space Agency (ESA)

198 700 000

71

Internasjonal romvirksomhet

339 100 000

72

Nasjonale følgemidler, kan overføres

24 900 000

73

EUs romprogrammer

271 300 000

74

Nasjonal infrastruktur og tekniske aktiviteter, kan overføres

39 200 000

939 600 000

924

Internasjonalt samarbeid og utviklingsprogrammer:

70

Tilskudd

48 800 000

48 800 000

925

Havforskningsinstituttet:

1

Driftsutgifter

392 700 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

316 800 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

117 100 000

826 600 000

926

Forskningsfartøy:

1

Driftsutgifter

174 200 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

80 600 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

209 000 000

463 800 000

927

NIFES:

1

Driftsutgifter

86 100 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

65 000 000

22

Fiskeriforskning og -overvåking, kan overføres

5 800 000

156 900 000

928

Annen marin forskning og utvikling:

50

Tilskudd til Veterinærinstituttet

56 600 000

72

Tilskudd til Nofima

99 700 000

156 300 000

930

Norsk design- og arkitektursenter:

70

Tilskudd

71 700 000

71 700 000

935

Patentstyret:

1

Driftsutgifter

233 600 000

233 600 000

936

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Driftsutgifter

7 110 000

7 110 000

Sum Forskning og innovasjon

5 166 160 000

Markedsadgang og eksport

940

Internasjonaliseringstiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

5 000 000

5 000 000

Sum Markedsadgang og eksport

5 000 000

Statlig eierskap

950

Forvaltning av statlig eierskap:

21

Spesielle driftsutgifter

23 600 000

23 600 000

953

Kings Bay AS:

70

Tilskudd

20 700 000

20 700 000

Sum Statlig eierskap

44 300 000

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

10 139 817 000

Landbruks- og matdepartementet

Administrasjon m.m.

1100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Driftsutgifter

146 206 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

964 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - ordinære forvaltningsorganer, kan overføres, kan nyttes under post 50

2 660 000

50

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold - forvaltningsorganer med særskilte fullmakter

287 000

150 117 000

Sum Administrasjon m.m.

150 117 000

Matpolitikk

1112

Kunnskapsutvikling og beredskap m.m. på matområdet:

50

Kunnskapsutvikling, kunnskapsformidling og beredskap, Veterinærinstituttet

92 507 000

92 507 000

1115

Mattilsynet:

1

Driftsutgifter

1 179 537 000

22

Reguleringspremie til kommunale og fylkeskommunale pensjonskasser

13 327 000

71

Tilskudd til erstatninger, overslagsbevilgning

4 200 000

1 197 064 000

Sum Matpolitikk

1 289 571 000

Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

1136

Kunnskapsutvikling m.m:

50

Kunnskapsutvikling, formidling og beredskap, Norsk institutt for bioøkonomi

222 870 000

222 870 000

1137

Forskning og innovasjon:

50

Forskningsaktivitet, Norges forskningsråd

263 583 000

51

Basisbevilgninger m.m., Norges forskningsråd

186 559 000

52

Innovasjonsaktivitet m.m.

5 256 000

53

Omstillingsmidler instituttsektoren mv.

3 553 000

458 951 000

Sum Forskning, innovasjon og kunnskapsutvikling

681 821 000

Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

1138

Støtte til organisasjoner m.m.:

70

Støtte til organisasjoner, kan overføres

32 109 000

71

Internasjonalt skogpolitisk samarbeid - organisasjoner og prosesser, kan overføres

4 291 000

36 400 000

1139

Genressurser, miljø- og ressursregistreringer:

71

Tilskudd til genressursforvaltning og miljøtiltak, kan overføres

22 519 000

22 519 000

1142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsutgifter

220 147 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

1 876 000

50

Arealressurskart

7 616 000

60

Tilskudd til veterinærdekning

138 846 000

70

Tilskudd til fjellstuer

797 000

71

Omstillingstiltak i Indre Finnmark, kan overføres

9 519 000

72

Erstatninger, overslagsbevilgning

302 000

73

Tilskudd til erstatninger m.m., overslagsbevilgning

45 610 000

74

Kompensasjon til dyreeiere som blir pålagt beitenekt

1 000 000

80

Radioaktivitetstiltak, kan overføres

2 500 000

428 213 000

1144

Regionale og lokale tiltak i landbruket:

77

Regionale og lokale tiltak i landbruket, kan overføres

4 118 000

4 118 000

1148

Naturskade - erstatninger:

22

Naturskade, administrasjon, kan overføres

6 544 000

71

Naturskade, erstatninger, overslagsbevilgning

182 200 000

188 744 000

1149

Verdiskapings- og utviklingstiltak i skogbruket:

51

Tilskudd til Utviklingsfondet for skogbruket

3 678 000

71

Tilskudd til verdiskapingstiltak i skogbruket, kan overføres

43 675 000

73

Tilskudd til skog-, klima- og energitiltak, kan overføres

41 664 000

74

Tilskudd til industriell bruk av biomasse, kan overføres

2 742 000

91 759 000

1150

Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

12 500 000

50

Fondsavsetninger

1 203 053 000

70

Markedsregulering, kan overføres

291 600 000

71

Tilskudd til erstatninger m.m., overslagsbevilgning

43 000 000

73

Pristilskudd, overslagsbevilgning

2 870 180 000

74

Direkte tilskudd, kan overføres

8 139 710 000

77

Utviklingstiltak, kan overføres

246 880 000

78

Velferdsordninger, kan overføres

1 582 454 000

14 389 377 000

1151

Til gjennomføring av reindriftsavtalen:

51

Tilskudd til Utviklings- og investeringsfondet

35 600 000

72

Tilskudd til organisasjonsarbeid

6 100 000

75

Kostnadssenkende og direkte tilskudd, kan overføres

68 700 000

79

Velferdsordninger, kan overføres

2 600 000

113 000 000

1161

Myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver på statsgrunn:

70

Tilskudd til Statskog SFs myndighetsoppgaver og sektorpolitiske oppgaver

14 243 000

75

Tilskudd til oppsyn i statsallmenninger

10 176 000

24 419 000

Sum Næringsutvikling, ressursforvaltning og miljøtiltak

15 298 549 000

Sum Landbruks- og matdepartementet

17 420 058 000

Samferdselsdepartementet

Administrasjon m.m.

1300

Samferdselsdepartementet:

1

Driftsutgifter

173 700 000

21

Spesielle driftsutgifter - utredninger, modernisering av transportsektoren

24 300 000

30

Miljø-/oljevernbase i Lofoten/Vesterålen

41 100 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner

42 800 000

71

Tilskudd til trafikksikkerhetsformål mv.

49 100 000

72

Tilskudd til samferdselsberedskap

3 000 000

74

Tilskudd til Redningsselskapet

83 500 000

417 500 000

1301

Forskning og utvikling mv.:

21

Utredninger vedrørende miljø, trafikksikkerhet mv.

20 700 000

50

Samferdselsforskning, kan overføres

140 300 000

161 000 000

Sum Administrasjon m.m.

578 500 000

Luftfartsformål

1310

Flytransport:

70

Kjøp av innenlandske flyruter, kan overføres, kan nyttes under kap. 1311 post 71

766 400 000

766 400 000

1311

Tilskudd til regionale flyplasser:

71

Tilskudd til ikke-statlige flyplasser, kan overføres, kan nyttes under kap. 1310 post 70

28 500 000

28 500 000

1313

Luftfartstilsynet:

1

Driftsutgifter

194 500 000

194 500 000

1314

Statens havarikommisjon for transport:

1

Driftsutgifter

63 500 000

63 500 000

Sum Luftfartsformål

1 052 900 000

Vegformål

1320

Statens vegvesen:

23

Drift og vedlikehold av riksveger, trafikant- og kjøretøytilsyn m.m., kan overføres, kan nyttes under post 29, post 30, post 31 og post 72

11 063 000 000

26

Vegtilsyn

16 800 000

29

Vederlag til OPS-prosjekter, kan overføres, kan nyttes under post 23 og post 30

458 100 000

30

Riksveginvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 23, post 29, post 31 og post 72

14 878 000 000

31

Skredsikring riksveger, kan overføres, kan nyttes under post 30

662 700 000

34

Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, kan overføres

339 900 000

35

Vegutbygging i Bjørvika, kan overføres

25 700 000

36

E16 over Filefjell, kan overføres

540 000 000

37

E6 vest for Alta, kan overføres

357 600 000

61

Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene

192 500 000

62

Skredsikring fylkesveger, kan overføres

596 000 000

63

Tilskudd til gang- og sykkelveger, kan overføres

87 500 000

72

Kjøp av riksvegferjetjenester, kan overføres, kan nyttes under post 23 og post 30

983 600 000

30 201 400 000

1321

Utbyggingsselskap for veg:

70

Tilskudd til utbyggingsselskap for veg

1 000 000 000

86

Driftskreditt

300 000 000

1 300 000 000

Sum Vegformål

31 501 400 000

Særskilte transporttiltak

1330

Særskilte transporttiltak:

60

Særskilt tilskudd til kollektivtransport, kan overføres

32 200 000

61

Belønningsordningen for bedre kollektivtransport mv. i byområdene, kan overføres

1 105 000 000

63

Særskilt tilskudd til Fornebubanen

100 000 000

70

Kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen-Kirkenes

731 500 000

75

Rentekompensasjon for bompengelån

400 000 000

2 368 700 000

1331

Infrastrukturfond:

95

Innskudd av fondskapital

30 000 000 000

30 000 000 000

Sum Særskilte transporttiltak

32 368 700 000

Jernbaneformål

1350

Jernbaneverket:

23

Drift og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 30

8 143 100 000

25

Drift og vedlikehold av Gardermobanen, kan overføres

140 300 000

30

Investeringer i linjen, kan overføres, kan nyttes under post 23

5 549 600 000

31

Nytt dobbeltspor Oslo-Ski, kan overføres

4 113 300 000

34

Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, kan overføres

31 000 000

17 977 300 000

1351

Persontransport med tog:

70

Kjøp av persontransport med tog, kan overføres

3 208 500 000

3 208 500 000

1354

Statens jernbanetilsyn:

1

Driftsutgifter

62 100 000

21

Spesielle driftsutgifter - tilsyn med tau- og kabelbaner og tivoli og fornøyelsesparker

16 500 000

78 600 000

Sum Jernbaneformål

21 264 400 000

Kystforvaltning

1360

Kystverket:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 45

1 722 800 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

62 000 000

30

Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres

553 200 000

34

Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, kan overføres

49 300 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1

197 300 000

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg, kan overføres

20 500 000

71

Tilskudd til havnesamarbeid

10 300 000

2 615 400 000

1361

Samfunnet Jan Mayen og Loran-C:

1

Driftsutgifter

61 800 000

61 800 000

Sum Kystforvaltning

2 677 200 000

Post og telekommunikasjoner

1370

Posttjenester:

70

Kjøp av post- og banktjenester

403 000 000

403 000 000

1380

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet:

1

Driftsutgifter

168 900 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

10 700 000

70

Tilskudd til telesikkerhet og -beredskap, kan overføres

78 000 000

71

Tilskudd til bredbåndsutbygging, kan overføres

51 500 000

309 100 000

Sum Post og telekommunikasjoner

712 100 000

Sum Samferdselsdepartementet

90 155 200 000

Klima- og miljødepartementet

Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1400

Klima- og miljødepartementet:

1

Driftsutgifter

216 845 000

21

Spesielle driftsutgifter

45 878 000

62

Den naturlige skolesekken

3 323 000

65

Områdesatsing i byer, kan overføres

10 290 000

70

Frivillige miljøorganisasjoner og allmennyttige miljøstiftelser

54 233 000

71

Internasjonale organisasjoner

48 509 000

74

Tilskudd til AMAP, kan overføres

4 116 000

76

Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres

48 305 000

79

Tilskudd til kulturminneforvaltning

17 480 000

448 979 000

1410

Miljøforskning og miljøovervåking:

21

Miljøovervåking og miljødata

192 093 000

50

Basisbevilgninger til miljøforskningsinstituttene

185 180 000

51

Forskningsprogrammer m.m.

197 373 000

53

Internasjonalt samarbeid om miljøforskning

6 719 000

54

Artsprosjektet m.m.

30 031 000

70

Nasjonale oppgaver ved miljøforskningsinstituttene

47 170 000

72

Tilskudd til GenØk - Senter for biosikkerhet

11 900 000

73

Infrastrukturtiltak til miljøinstituttene

9 433 000

679 899 000

Sum Fellesoppgaver, forskning, internasjonalt arbeid m.m.

1 128 878 000

Klima, naturmangfold og forurensning

1420

Miljødirektoratet:

1

Driftsutgifter

593 614 000

21

Spesielle driftsutgifter

146 830 000

22

Statlige vannmiljøtiltak

233 943 000

23

Oppdrags- og gebyrrelatert virksomhet, kan overføres

142 898 000

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder, kan overføres

34 460 000

31

Tiltak i verneområder, kan overføres

47 848 000

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner, kan overføres

2 392 000

33

Statlige erverv, nytt vern, kan overføres

1 562 000

34

Statlige erverv, nasjonalparker, kan overføres

32 580 000

35

Statlige erverv, skogvern, kan overføres

324 112 000

37

Skogplanting, kan overføres

15 000 000

38

Restaurering av myr, kan overføres

13 000 000

39

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 69 og 79

12 622 000

61

Tilskudd til klimatilpassingstiltak

6 058 000

69

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79

135 568 000

70

Tilskudd til vannmiljøtiltak, kan overføres

23 255 000

71

Marin forsøpling

10 290 000

72

Erstatning for beitedyr tatt av rovvilt, overslagsbevilgning

144 837 000

73

Tilskudd til rovvilttiltak, kan overføres

70 051 000

74

CO₂-kompensasjonsordning for industrien

523 728 000

75

Utbetaling av pant for bilvrak, overslagsbevilgning

478 485 000

76

Refusjonsordninger, overslagsbevilgning

64 827 000

77

Diverse organisasjoner og stiftelser m.m.

8 385 000

78

Friluftsformål, kan overføres

137 821 000

79

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 69

650 000

81

Verdensarvområder, kulturlandskap og verdiskaping naturarv, kan overføres, kan nyttes under post 21

26 261 000

82

Tilskudd til truede arter og naturtyper, kan overføres, kan nyttes under post 21

54 989 000

84

Internasjonalt samarbeid

4 834 000

85

Naturinformasjonssentre, kan overføres

55 278 000

3 346 178 000

1422

Miljøvennlig skipsfart:

21

Spesielle driftsutgifter

5 229 000

5 229 000

1423

Radioaktiv forurensning i det ytre miljø:

1

Driftsutgifter

14 308 000

14 308 000

1424

Mareano:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

27 986 000

27 986 000

1425

Vilt- og fisketiltak:

1

Driftsutgifter

12 824 000

21

Spesielle driftsutgifter

26 152 000

70

Tilskudd til fiskeformål, kan overføres

11 000 000

71

Tilskudd til viltformål, kan overføres

30 600 000

80 576 000

Sum Klima, naturmangfold og forurensning

3 474 277 000

Kulturminner og kulturmiljø

1429

Riksantikvaren:

1

Driftsutgifter

129 708 000

21

Spesielle driftsutgifter

40 035 000

22

Bevaringsoppgaver, kan overføres

24 500 000

50

Tilskudd til samisk kulturminnearbeid

3 477 000

60

Kulturminnearbeid i kommunene

2 116 000

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner, kan overføres

30 164 000

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap, kan overføres

122 015 000

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner, kan overføres

51 545 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring, kan overføres

45 952 000

74

Tilskudd til fartøyvern, kan overføres

101 883 000

75

Tilskudd til fartøyvernsentrene, kan overføres

7 757 000

79

Tilskudd til verdensarven, kan overføres

42 036 000

601 188 000

1432

Norsk kulturminnefond:

50

Til disposisjon for kulturminnetiltak

77 244 000

77 244 000

Sum Kulturminner og kulturmiljø

678 432 000

Nord- og polarområdene

1471

Norsk Polarinstitutt:

1

Driftsutgifter

200 932 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

67 667 000

50

Stipend

508 000

269 107 000

1472

Svalbard miljøvernfond:

50

Overføringer til Svalbard miljøvernfond

14 638 000

14 638 000

1474

Fram - Nordområdesenter for klima- og miljøforskning:

50

Tilskudd til statlige mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 70

24 153 000

70

Tilskudd til private mottakere, kan overføres, kan nyttes under post 50

28 000 000

52 153 000

Sum Nord- og polarområdene

335 898 000

Internasjonalt klimaarbeid

1481

Klimakvoter:

1

Driftsutgifter, kan overføres

8 928 000

22

Kvotekjøp, generell ordning, kan overføres

270 000 000

23

Kvotekjøp, statsansattes flyreiser, kan overføres

290 000

279 218 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak:

1

Driftsutgifter

93 855 000

73

Klima- og skogsatsingen, kan overføres

2 901 898 000

2 995 753 000

Sum Internasjonalt klimaarbeid

3 274 971 000

Sum Klima- og miljødepartementet

8 892 456 000

Finansdepartementet

Finansadministrasjon

1600

Finansdepartementet:

1

Driftsutgifter

332 900 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

61 600 000

70

Forskning på og allmennopplysning om finansmarkedet

13 400 000

407 900 000

1602

Finanstilsynet:

1

Driftsutgifter

333 100 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

18 500 000

351 600 000

1605

Direktoratet for økonomistyring:

1

Driftsutgifter

326 100 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

24 700 000

350 800 000

1608

Tiltak for å styrke statlig økonomi- og prosjektstyring:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

15 700 000

15 700 000

Sum Finansadministrasjon

1 126 000 000

Skatte- og avgiftsadministrasjon

1610

Tolletaten:

1

Driftsutgifter

1 292 600 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

78 000 000

1 370 600 000

1618

Skatteetaten:

1

Driftsutgifter

5 540 200 000

21

Spesielle driftsutgifter

185 100 000

22

Større IT-prosjekter, kan overføres

302 300 000

23

Spesielle driftsutgifter, a-ordningen

83 100 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

107 400 000

70

Tilskudd

3 200 000

6 221 300 000

Sum Skatte- og avgiftsadministrasjon

7 591 900 000

Offisiell statistikk

1620

Statistisk sentralbyrå:

1

Driftsutgifter

505 500 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

216 100 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

21 800 000

743 400 000

Sum Offisiell statistikk

743 400 000

Andre formål

1632

Kompensasjon for merverdiavgift:

61

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, overslagsbevilgning

20 350 000 000

72

Tilskudd til private og ideelle virksomheter, overslagsbevilgning

1 890 000 000

22 240 000 000

1633

Nettoordning, statlig betalt merverdiavgift:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning

5 500 000 000

5 500 000 000

Sum Andre formål

27 740 000 000

Statsgjeld, renter og avdrag mv.

1650

Statsgjeld, renter mv.:

1

Driftsutgifter

42 900 000

89

Renter og provisjon mv. på innenlandsk statsgjeld, overslagsbevilgning

10 698 000 000

10 740 900 000

Sum Statsgjeld, renter og avdrag mv.

10 740 900 000

Statlige fordringer, avsetninger mv.

1670

Avsetninger til Den nordiske investeringsbank:

50

Tapsfond for miljølåneordningen

20 000 000

20 000 000

Sum Statlige fordringer, avsetninger mv.

20 000 000

Sum Finansdepartementet

47 962 200 000

Forsvarsdepartementet

1700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsutgifter

379 697 000

73

Forskning og utvikling, kan overføres

33 108 000

412 805 000

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsutgifter, kan overføres

3 474 376 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 45

300 592 000

46

Komponentutskifting, kan overføres

76 279 000

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres, kan nyttes under kap. 1761, post 47

1 472 025 000

5 323 272 000

1716

Forsvarets forskningsinstitutt:

51

Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt

189 135 000

189 135 000

1719

Fellesutgifter og tilskudd til foretak under Forsvarsdepartementet:

1

Driftsutgifter

331 873 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, overslagsbevilgning

118 541 000

43

Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres

15 229 000

71

Overføringer til andre, kan overføres

58 279 000

78

Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter, kan overføres

267 540 000

791 462 000

1720

Felles ledelse og kommandoapparat:

1

Driftsutgifter

3 850 668 000

3 850 668 000

1723

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Driftsutgifter

225 372 000

225 372 000

1725

Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben:

1

Driftsutgifter

2 024 518 000

70

Renter låneordning, kan overføres

9 408 000

71

Overføringer til andre, kan overføres

19 156 000

2 053 082 000

1731

Hæren:

1

Driftsutgifter

5 273 387 000

5 273 387 000

1732

Sjøforsvaret:

1

Driftsutgifter

3 915 885 000

3 915 885 000

1733

Luftforsvaret:

1

Driftsutgifter

4 768 990 000

4 768 990 000

1734

Heimevernet:

1

Driftsutgifter

1 215 016 000

1 215 016 000

1735

Etterretningstjenesten:

21

Spesielle driftsutgifter

1 552 401 000

1 552 401 000

1740

Forsvarets logistikkorganisasjon:

1

Driftsutgifter

1 299 444 000

1 299 444 000

1760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45

1 410 314 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel, kan overføres

56 546 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under kap. 1761, post 45

5 131 182 000

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel, kan overføres

71 500 000

75

Fellesfinansierte investeringer, Norges tilskudd til NATOs investeringsprogram for sikkerhet, kan overføres, kan nyttes under kap. 1760, post 44

87 549 000

6 757 091 000

1761

Nye kampfly med baseløsning:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1761, post 45

162 714 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

6 948 915 000

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres

1 440 635 000

8 552 264 000

1790

Kystvakten:

1

Driftsutgifter

1 046 001 000

1 046 001 000

1791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter

866 972 000

866 972 000

1792

Norske styrker i utlandet:

1

Driftsutgifter

704 338 000

704 338 000

1795

Kulturelle og allmennyttige formål:

1

Driftsutgifter

265 371 000

72

Overføringer til andre

2 564 000

267 935 000

Sum Forsvarsdepartementet

49 065 520 000

Olje- og energidepartementet

Administrasjon

1800

Olje- og energidepartementet:

1

Driftsutgifter

168 589 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70 og 72

24 500 000

50

Overføring til Sametinget, kan overføres

500 000

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner mv., kan overføres

2 550 000

71

Tilskudd til Norsk Oljemuseum

42 800 000

72

Tilskudd til olje- og energiformål, kan overføres, kan nyttes under post 21

2 000 000

240 939 000

Sum Administrasjon

240 939 000

Petroleumssektoren

1810

Oljedirektoratet:

1

Driftsutgifter

260 500 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

301 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

3 000 000

564 500 000

1815

Petoro AS:

70

Administrasjon

339 000 000

72

Administrasjon, Petoro Iceland AS

3 000 000

73

Statlig deltakelse i petroleumsvirksomhet på islandsk kontinentalsokkel, kan overføres

10 600 000

352 600 000

Sum Petroleumssektoren

917 100 000

Energi- og vannressurssektoren

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Driftsutgifter

508 300 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres

93 200 000

22

Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 60 og 72

425 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

4 900 000

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 72

14 000 000

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 22 og 60

2 000 000

73

Tilskudd til utjevning av overføringstariffer, kan overføres

10 000 000

74

Tilskudd til museums- og kulturminnetiltak, kan overføres

5 700 000

1 063 100 000

1825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi:

50

Overføring til Energifondet

1 584 000 000

95

Kapitalinnskudd

14 250 000 000

15 834 000 000

Sum Energi- og vannressurssektoren

16 897 100 000

Forskning og næringsutvikling

1830

Forskning og næringsutvikling:

22

Forvaltningsrettet forskning og utvikling, kan overføres, kan nyttes under post 71

23 400 000

50

Overføring til Norges forskningsråd

850 000 000

70

Internasjonale samarbeids- og utviklingstiltak, kan overføres

31 300 000

71

Tilskudd til Norges geotekniske institutt, kan overføres, kan nyttes under post 22

3 000 000

72

Tilskudd til INTSOK

17 200 000

73

Tilskudd til INTPOW

4 000 000

928 900 000

Sum Forskning og næringsutvikling

928 900 000

CO₂-håndtering

1840

CO₂-håndtering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70 og 74

45 000 000

50

Forskning, utvikling og demonstrasjon av CO₂-håndtering

255 000 000

70

Gassnova SF, kan overføres, kan nyttes under post 74

142 300 000

71

Forskningstjenester, TCM DA, kan overføres

1 806 000 000

74

Transport av CO₂, kan overføres

8 000 000

2 256 300 000

Sum CO₂-håndtering

2 256 300 000

Sum Olje- og energidepartementet

21 240 339 000

Ymse utgifter

2309

Tilfeldige utgifter:

1

Driftsutgifter

5 250 000 000

5 250 000 000

Sum Ymse utgifter

5 250 000 000

Statsbankene

2410

Statens lånekasse for utdanning:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 45

368 092 000

50

Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning

6 185 138 000

70

Utdanningsstipend, overslagsbevilgning

2 328 416 000

71

Andre stipend, overslagsbevilgning

839 005 000

72

Rentestøtte, overslagsbevilgning

921 049 000

73

Avskrivninger, overslagsbevilgning

509 530 000

74

Tap på utlån

327 200 000

76

Startstipend for kvotestudenter, overslagsbevilgning

809 000

90

Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning

24 328 246 000

35 807 485 000

2412

Husbanken:

1

Driftsutgifter

345 474 000

21

Spesielle driftsutgifter

12 353 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

50 966 000

71

Tap på utlånsvirksomhet

13 000 000

72

Rentestøtte

7 300 000

90

Lån fra Husbanken, overslagsbevilgning

16 791 000 000

17 220 093 000

2421

Innovasjon Norge:

50

Innovasjon - prosjekter, fond

523 500 000

70

Basiskostnader

170 700 000

71

Innovative næringsmiljøer, kan overføres

96 500 000

72

Forsknings- og utviklingskontrakter, kan overføres

296 100 000

74

Reiseliv, profilering og kompetanse, kan overføres

517 900 000

76

Miljøteknologi, kan overføres

464 500 000

77

Tilskudd til pre-såkornfond

100 000 000

78

Administrasjonsstøtte for distriktsrettede såkornfond

4 400 000

90

Lån fra statskassen til utlånsvirksomhet, overslagsbevilgning

42 900 000 000

45 073 600 000

2426

Siva SF:

70

Tilskudd

50 100 000

90

Lån, overslagsbevilgning

50 000 000

100 100 000

2429

Eksportkreditt Norge AS:

70

Tilskudd

108 000 000

71

Viderefakturerte utgifter

200 000

90

Utlån

15 000 000 000

15 108 200 000

Sum Statsbankene

113 309 478 000

Statlig petroleumsvirksomhet

2440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

30

Investeringer

29 000 000 000

29 000 000 000

Sum Statlig petroleumsvirksomhet

29 000 000 000

Statens forretningsdrift

2445

Statsbygg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-4 284 000 000

2 Driftsutgifter

1 914 155 000

3 Avskrivninger

1 033 814 000

4 Renter av statens kapital

69 800 000

5 Til investeringsformål

1 029 976 000

-236 255 000

30

Prosjektering av bygg, kan overføres

102 613 000

31

Igangsetting av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

372 600 000

32

Prosjektering og igangsetting av kurantprosjekter, kan overføres

201 000 000

33

Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

2 107 450 000

34

Videreføring av kurantprosjekter, kan overføres

623 290 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

179 344 000

49

Kjøp av eiendommer, kan overføres

73 944 000

3 423 986 000

2460

Garantiinstituttet for eksportkreditt:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-169 000 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

169 000 000

0

0

2465

Statens kartverk:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-1 217 876 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

1 198 747 000

3 Avskrivninger

19 155 000

4 Renter av statens kapital

-26 000

0

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

26 394 000

26 394 000

2470

Statens pensjonskasse:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning

-645 112 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

478 404 000

3 Avskrivninger

124 190 000

4 Renter av statens kapital

6 679 000

5 Til investeringsformål

18 070 000

-17 769 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

32 207 000

14 438 000

2490

NVE Anlegg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-68 000 000

2 Driftsutgifter

63 700 000

3 Avskrivninger

4 000 000

4 Renter av statens kapital

300 000

0

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

3 500 000

3 500 000

Sum Statens forretningsdrift

3 468 318 000

Folketrygden

Foreldrepenger

2530

Foreldrepenger:

70

Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning

19 330 000 000

71

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning

460 000 000

72

Feriepenger av foreldrepenger, overslagsbevilgning

475 000 000

73

Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning

65 000 000

20 330 000 000

Sum Foreldrepenger

20 330 000 000

Arbeidsliv

2540

Stønad under arbeidsledighet til fiskere og fangstmenn:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning

85 000 000

85 000 000

2541

Dagpenger:

70

Dagpenger, overslagsbevilgning

15 264 000 000

15 264 000 000

2542

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.:

70

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning

860 000 000

860 000 000

Sum Arbeidsliv

16 209 000 000

Sosiale formål

2620

Stønad til enslig mor eller far:

70

Overgangsstønad, overslagsbevilgning

2 580 300 000

72

Stønad til barnetilsyn, overslagsbevilgning

415 300 000

73

Utdanningsstønad

42 200 000

75

Tilskudd til flytting for å komme i arbeid

300 000

76

Bidragsforskott

790 000 000

3 828 100 000

2650

Sykepenger:

70

Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning

36 285 000 000

71

Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning

1 530 000 000

72

Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning

595 000 000

73

Tilskudd til tilretteleggingstiltak mv., kan overføres

319 704 000

75

Feriepenger av sykepenger, overslagsbevilgning

2 040 000 000

40 769 704 000

2651

Arbeidsavklaringspenger:

70

Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning

34 230 000 000

71

Tilleggsstønad, overslagsbevilgning

309 800 000

72

Legeerklæringer

405 000 000

34 944 800 000

2655

Uførhet:

70

Uføretrygd, overslagsbevilgning

78 824 000 000

75

Menerstatning ved yrkesskade, overslagsbevilgning

100 000 000

76

Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning

51 000 000

78 975 000 000

2661

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.:

70

Grunnstønad, overslagsbevilgning

1 870 000 000

71

Hjelpestønad, overslagsbevilgning

1 670 000 000

73

Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

155 000 000

74

Tilskudd til biler

721 000 000

75

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler

2 810 000 000

76

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

275 000 000

77

Ortopediske hjelpemidler

1 400 000 000

78

Høreapparater

635 000 000

79

Aktivitetshjelpemidler til personer over 26 år

58 440 000

9 594 440 000

2670

Alderdom:

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning

67 350 000 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

129 250 000 000

72

Ventetillegg, overslagsbevilgning

145 000 000

73

Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning

5 740 000 000

202 485 000 000

2680

Etterlatte:

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning

1 165 800 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

895 000 000

72

Særtillegg, overslagsbevilgning

88 000 000

74

Utdanningsstønad

600 000

75

Stønad til barnetilsyn, overslagsbevilgning

6 000 000

2 155 400 000

2686

Stønad ved gravferd:

70

Gravferdsstønad, overslagsbevilgning

180 000 000

180 000 000

Sum Sosiale formål

372 932 444 000

Stønad ved helsetjenester

2711

Spesialisthelsetjeneste mv.:

70

Spesialisthjelp

1 872 400 000

71

Psykologhjelp

266 000 000

72

Tannbehandling

2 451 000 000

76

Private laboratorier og røntgeninstitutt

880 600 000

5 470 000 000

2751

Legemidler mv.:

70

Legemidler

10 015 500 000

71

Legeerklæringer

5 000 000

72

Medisinsk forbruksmateriell

1 965 000 000

11 985 500 000

2752

Refusjon av egenbetaling:

70

Egenandelstak 1

4 470 000 000

71

Egenandelstak 2

169 000 000

4 639 000 000

2755

Helsetjenester i kommunene mv.:

62

Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71

340 000 000

70

Allmennlegehjelp

4 607 000 000

71

Fysioterapi, kan nyttes under post 62

1 880 000 000

72

Jordmorhjelp

55 000 000

73

Kiropraktorbehandling

145 000 000

75

Logopedisk og ortoptisk behandling

118 000 000

7 145 000 000

2756

Andre helsetjenester:

70

Helsetjenester i annet EØS-land

13 000 000

71

Helsetjenester i utlandet mv.

395 000 000

72

Helsetjenester til utlandsboende mv.

215 000 000

623 000 000

2790

Andre helsetiltak:

70

Bidrag

180 000 000

180 000 000

Sum Stønad ved helsetjenester

30 042 500 000

Sum Folketrygden

439 513 944 000

Statens pensjonsfond utland

2800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring til fondet

204 087 000 000

204 087 000 000

Sum Statens pensjonsfond utland

204 087 000 000

Totale utgifter:

1 600 472 347 000

Kap.

Post

Kroner

Kroner

Inntekter:

Inntekter under departementene

Regjering

3024

Regjeringsadvokaten:

1

Erstatning for utgifter i rettssaker

14 800 000

14 800 000

Sum Regjering

14 800 000

Stortinget og underliggende institusjoner

3041

Stortinget:

1

Salgsinntekter

6 500 000

3

Leieinntekter

900 000

7 400 000

3051

Riksrevisjonen:

1

Refusjon innland

1 800 000

2

Refusjon utland

600 000

2 400 000

Sum Stortinget og underliggende institusjoner

9 800 000

Utenriksdepartementet

3100

Utenriksdepartementet:

1

Diverse gebyrer ved utenriksstasjonene

16 212 000

2

Gebyrer for utlendingssaker ved utenriksstasjonene

167 486 000

5

Refusjon spesialutsendinger mv.

46 791 000

90

Tilbakebetaling av nødlån fra utlandet

318 000

230 807 000

Sum Utenriksdepartementet

230 807 000

Kunnskapsdepartementet

3220

Utdanningsdirektoratet:

1

Inntekter ved oppdrag

4 042 000

2

Salgsinntekter mv.

1 186 000

5 228 000

3222

Statlige grunn- og videregående skoler og grunnskoleinternat:

2

Salgsinntekter mv.

5 150 000

5 150 000

3224

Senter for IKT i utdanningen:

1

Inntekter fra oppdrag mv.

1 632 000

1 632 000

3225

Tiltak i grunnopplæringen:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

84 692 000

84 692 000

3229

Statens fagskole for gartnere og blomsterdekoratører:

2

Salgsinntekter mv.

1 722 000

61

Refusjon fra fylkeskommuner

1 135 000

2 857 000

3230

Statlig spesialpedagogisk støttesystem:

1

Inntekter ved oppdrag

61 409 000

2

Salgsinntekter mv.

14 785 000

76 194 000

3256

Vox, nasjonalt fagorgan for kompetansepolitikk:

1

Inntekter ved oppdrag

11 247 000

2

Salgsinntekter mv.

346 000

11 593 000

3280

Felles enheter:

1

Eksterne inntekter NOKUT

10 000

2

Salgsinntekter mv.

1 318 000

1 328 000

3281

Felles tiltak for universiteter og høyskoler:

2

Salgsinntekter mv.

10 000

10 000

3288

Internasjonale samarbeidstiltak:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

5 578 000

5 578 000

Sum Kunnskapsdepartementet

194 262 000

Kulturdepartementet

3300

Kulturdepartementet:

1

Ymse inntekter

79 000

79 000

3320

Allmenne kulturformål:

1

Ymse inntekter

1 558 000

2

Inntekter ved oppdrag

8 000 000

9 558 000

3322

Visuell kunst:

1

Ymse inntekter

125 000

125 000

3323

Musikkformål:

1

Ymse inntekter

31 374 000

31 374 000

3324

Scenekunstformål:

1

Ymse inntekter

309 000

2

Billett- og salgsinntekter m.m.

23 491 000

23 800 000

3326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål:

1

Ymse inntekter

9 995 000

2

Inntekter ved oppdrag

10 000 000

19 995 000

3329

Arkivformål:

1

Ymse inntekter

6 440 000

2

Inntekter ved oppdrag

18 022 000

24 462 000

3334

Film- og medieformål:

1

Ymse inntekter

6 630 000

2

Inntekter ved oppdrag

11 612 000

70

Gebyr

10 000 000

28 242 000

3339

Inntekter fra spill, lotterier og stiftelser:

2

Gebyr - lotterier

6 691 000

4

Gebyr - stiftelser

259 000

7

Inntekter ved oppdrag

8 129 000

15 079 000

3340

Den norske kirke:

1

Ymse inntekter

45 292 000

2

Inntekter ved oppdrag

39 364 000

84 656 000

3342

Kirkebygg og gravplasser:

1

Ymse inntekter

18 566 000

2

Leieinntekter m.m.

3 678 000

22 244 000

Sum Kulturdepartementet

259 614 000

Justis- og beredskapsdepartementet

3400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Diverse inntekter

2 625 000

2

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

1 195 000

3

Refusjon av utgifter knyttet til Styrkebrønnsarbeidet

5 000 000

8 820 000

3410

Domstolene:

1

Rettsgebyr

336 393 000

2

Saks- og gebyrinntekter jordskiftedomstolene

20 460 000

3

Diverse refusjoner

1 747 000

4

Vernesaker jordskiftedomstolene

7 952 000

366 552 000

3430

Kriminalomsorgen:

2

Arbeidsdriftens inntekter

90 051 000

3

Andre inntekter

20 895 000

4

Tilskudd

2 249 000

113 195 000

3432

Kriminalomsorgens utdanningssenter (KRUS):

3

Andre inntekter

995 000

995 000

3440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten:

1

Gebyr - pass og våpen

262 230 000

2

Refusjoner mv.

418 000 000

3

Salgsinntekter

190 000 000

4

Gebyr - vaktselskap

1 781 000

5

Personalbarnehage

5 504 000

6

Gebyr - utlendingssaker

198 578 000

7

Gebyr - sivile gjøremål

767 186 000

8

Refusjoner fra EUs grense- og visumfond

17 800 000

1 861 079 000

3442

Politihøgskolen:

2

Diverse inntekter

15 659 000

3

Inntekter fra Justissektorens kurs- og øvingssenter

17 410 000

33 069 000

3444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

2

Refusjoner

12 351 000

12 351 000

3451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Gebyr

141 573 000

3

Diverse inntekter

25 168 000

6

Refusjon

2 058 000

168 799 000

3454

Redningshelikoptertjenesten:

1

Refusjoner

24 511 000

24 511 000

3456

Direktoratet for nødkommunikasjon:

1

Brukerbetaling

312 201 000

2

Variable refusjoner

11 562 000

3

Faste refusjoner

29 936 000

353 699 000

3469

Vergemålsordningen:

1

Vergemåls-/representantordning, ODA-godkjente utgifter

9 357 000

9 357 000

3470

Fri rettshjelp:

1

Tilkjente saksomkostninger m.m.

3 777 000

3 777 000

3473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Diverse inntekter

5 000

5 000

3474

Konfliktråd:

2

Refusjoner

645 000

645 000

3490

Utlendingsdirektoratet:

1

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger, ODA-godkjente utgifter

111 189 000

3

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter

21 202 000

4

Asylmottak, ODA-godkjente utgifter

1 075 555 000

5

Refusjonsinntekter

11 579 000

6

Beskyttelse til flyktninger utenfor Norge mv., ODA-godkjente utgifter

20 236 000

1 239 761 000

Sum Justis- og beredskapsdepartementet

4 196 615 000

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

3510

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon:

2

Ymse inntekter

20 915 000

3

Brukerbetaling for tilleggstjenester fra departementene

119 308 000

140 223 000

3525

Fylkesmannsembetene:

1

Inntekter ved oppdrag

157 903 000

157 903 000

3531

Eiendommer til kongelige formål:

1

Ymse inntekter

103 000

103 000

3533

Eiendommer utenfor husleieordningen:

2

Ymse inntekter

3 036 000

3 036 000

3540

Direktoratet for forvaltning og IKT:

3

Diverse inntekter

3 050 000

4

Internasjonale oppdrag

667 000

5

Betaling for bruk av elektronisk ID og Sikker digital posttjeneste

14 415 000

6

Betaling for tilleggstjenester knyttet til elektronisk ID og Sikker digital posttjeneste

1 698 000

19 830 000

3562

Gáldu - Kompetansesenteret for urfolks rettigheter:

2

Diverse inntekter

2 046 000

2 046 000

3563

Internasjonalt reindriftssenter:

2

Diverse inntekter

2 557 000

3

Leieinntekter

350 000

2 907 000

3585

Husleietvistutvalget:

1

Gebyrer

1 094 000

1 094 000

3587

Direktoratet for byggkvalitet:

1

Diverse inntekter

100 000

4

Gebyrer, sentral godkjenning foretak

45 043 000

45 143 000

3595

Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur:

1

Gebyrinntekter tinglysing

422 457 000

422 457 000

Sum Kommunal- og moderniseringsdepartementet

794 742 000

Arbeids- og sosialdepartementet

3605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Administrasjonsvederlag

23 510 000

4

Tolketjenester

2 440 000

5

Oppdragsinntekter mv.

55 590 000

6

Gebyrinntekter for fastsettelse av bidrag

24 550 000

106 090 000

3614

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Gebyrinntekter, lån

34 000 000

90

Tilbakebetaling av lån

17 000 000 000

17 034 000 000

3615

Yrkesskadeforsikring:

1

Premieinntekter

148 000 000

148 000 000

3616

Gruppelivsforsikring:

1

Premieinntekter

105 000 000

105 000 000

3634

Arbeidsmarkedstiltak:

85

Innfordring av feilutbetalinger, arbeidsmarkedstiltak

202 000

202 000

3635

Ventelønn mv.:

1

Refusjon statlig virksomhet mv.

31 030 000

85

Innfordring av feilutbetaling av ventelønn

200 000

31 230 000

3640

Arbeidstilsynet:

1

Diverse inntekter

1 320 000

4

Kjemikaliekontroll, gebyrer

6 450 000

5

Tvangsmulkt

2 340 000

7

Byggesaksbehandling, gebyrer

20 910 000

8

Refusjon utgifter regionale verneombud

11 330 000

42 350 000

3642

Petroleumstilsynet:

2

Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet

6 940 000

3

Gebyr tilsyn

51 540 000

58 480 000

Sum Arbeids- og sosialdepartementet

17 525 352 000

Helse- og omsorgsdepartementet

3701

Direktoratet for e-helse:

2

Diverse inntekter

100 000

100 000

3710

Folkehelseinstituttet:

2

Diverse inntekter

254 783 000

3

Vaksinesalg

98 210 000

352 993 000

3714

Folkehelse:

4

Gebyrinntekter

1 285 000

1 285 000

3720

Helsedirektoratet:

2

Diverse inntekter

49 402 000

3

Helsetjenester i annet EØS-land

46 073 000

4

Gebyrinntekter

39 534 000

5

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

65 000 000

200 009 000

3721

Statens helsetilsyn:

2

Salgs- og leieinntekter

389 000

4

Diverse inntekter

2 354 000

2 743 000

3722

Norsk pasientskadeerstatning:

2

Diverse inntekter

1 394 000

50

Premie fra private

18 199 000

19 593 000

3723

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten:

50

Premie fra private

2 472 000

2 472 000

3732

Regionale helseforetak:

80

Renter på investeringslån

388 000 000

85

Avdrag på investeringslån fom. 2008

405 000 000

86

Driftskreditter

4 350 000 000

90

Avdrag på investeringslån tom. 2007

663 000 000

5 806 000 000

3750

Statens legemiddelverk:

2

Diverse inntekter

14 986 000

4

Registreringsgebyr

112 110 000

6

Refusjonsgebyr

2 974 000

130 070 000

Sum Helse- og omsorgsdepartementet

6 515 265 000

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

3821

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

1

Integreringstilskudd for overføringsflyktninger, ODA-godkjente utgifter

240 135 000

2

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, ODA-godkjente utgifter

53 283 000

293 418 000

3822

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

135 159 000

135 159 000

3842

Familievern:

1

Diverse inntekter

677 000

677 000

3847

EUs ungdomsprogram:

1

Tilskudd fra Europakommisjonen

2 300 000

2 300 000

3855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Diverse inntekter

14 747 000

2

Barnetrygd

3 959 000

60

Kommunale egenandeler

1 496 745 000

1 515 451 000

3856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

164 588 000

164 588 000

3858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet:

1

Diverse inntekter

446 000

446 000

Sum Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

2 112 039 000

Nærings- og fiskeridepartementet

3900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Ymse inntekter og refusjoner knyttet til ordinære driftsutgifter

167 000

2

Ymse inntekter og refusjoner knyttet til spesielle driftsutgifter

100 000

267 000

3902

Justervesenet:

1

Gebyrinntekter

37 540 000

3

Inntekter fra salg av tjenester

16 030 000

4

Oppdragsinntekter

350 000

53 920 000

3903

Norsk akkreditering:

1

Gebyrinntekter og andre inntekter

35 500 000

35 500 000

3904

Brønnøysundregistrene:

1

Gebyrinntekter

453 600 000

2

Refusjoner, oppdragsinntekter og andre inntekter

30 000 000

3

Refusjoner og inntekter knyttet til forvaltning av Altinn-løsningen

82 450 000

566 050 000

3905

Norges geologiske undersøkelse:

1

Oppdragsinntekter

28 436 000

2

Tilskudd til samfinansieringsprosjekter

48 278 000

76 714 000

3906

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard:

1

Leie av bergrettigheter og eiendommer

105 000

2

Behandlingsgebyrer

716 000

821 000

3910

Sjøfartsdirektoratet:

1

Gebyrer for skip og flyttbare innretninger i NOR

177 404 000

2

Maritime personellsertifikater

23 390 000

3

Diverse inntekter

400 000

4

Gebyrer for skip i NIS

43 556 000

86

Overtredelsesgebyr og tvangsmulkt

4 800 000

249 550 000

3911

Konkurransetilsynet:

1

Klagegebyr

1 000 000

3

Refusjoner og andre inntekter, Konkurransetilsynet

200 000

4

Refusjoner og andre inntekter, Klagenemnda for offentlige anskaffelser

200 000

86

Lovbruddsgebyr

100 000

1 500 000

3917

Fiskeridirektoratet:

1

Refusjoner og diverse inntekter

105 000

5

Saksbehandlingsgebyr

18 100 000

13

Inntekter vederlag oppdrettskonsesjoner

360 000 000

22

Inntekter ordningen fiskeforsøk og veiledning

4 300 000

86

Forvaltningssanksjoner

1 000 000

383 505 000

3925

Havforskningsinstituttet:

3

Oppdragsinntekter

325 500 000

325 500 000

3926

Forskningsfartøy:

1

Oppdragsinntekter

80 700 000

80 700 000

3927

NIFES:

1

Oppdragsinntekter

68 914 000

68 914 000

3935

Patentstyret:

1

Inntekter av informasjonstjenester

5 000 000

2

Inntekter knyttet til NPI

4 000 000

3

Gebyrer immaterielle rettigheter

65 800 000

74 800 000

3936

Klagenemnda for industrielle rettigheter:

1

Gebyrer

700 000

700 000

3950

Forvaltning av statlig eierskap:

96

Salg av aksjer

25 000 000

25 000 000

3961

Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning:

70

Garantiprovisjon, Statkraft SF

2 100 000

71

Garantiprovisjon, Eksportfinans ASA

9 000 000

11 100 000

Sum Nærings- og fiskeridepartementet

1 954 541 000

Landbruks- og matdepartementet

4100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Refusjoner m.m.

115 000

30

Husleie

887 000

1 002 000

4115

Mattilsynet:

1

Gebyr m.m.

157 210 000

2

Driftsinntekter og refusjoner m.m.

5 629 000

162 839 000

4136

Kunnskapsutvikling m.m.:

30

Husleie, Norsk institutt for bioøkonomi

19 775 000

19 775 000

4142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsinntekter, refusjoner m.m.

40 649 000

40 649 000

4162

Statskog SF - forvaltning av statlig eierskap:

90

Avdrag på lån

10 000 000

10 000 000

Sum Landbruks- og matdepartementet

234 265 000

Samferdselsdepartementet

4300

Samferdselsdepartementet:

1

Refusjon fra Utenriksdepartementet

2 600 000

2 600 000

4312

Oslo Lufthavn AS:

90

Avdrag på lån

444 400 000

444 400 000

4313

Luftfartstilsynet:

1

Gebyrinntekter

129 700 000

129 700 000

4320

Statens vegvesen:

1

Salgsinntekter m.m.

183 300 000

2

Diverse gebyrer

358 000 000

3

Refusjoner fra forsikringsselskaper

102 800 000

644 100 000

4322

Svinesundsforbindelsen AS:

90

Avdrag på lån

25 000 000

25 000 000

4331

Infrastrukturfond:

85

Avkastning infrastrukturfond

1 579 000 000

1 579 000 000

4350

Jernbaneverket:

1

Kjørevegsavgift

44 000 000

2

Salg av utstyr og tjenester mv.

271 900 000

3

Betaling for bruk av godsterminaler

11 100 000

6

Videresalg av elektrisitet til togdrift

233 200 000

7

Betaling for bruk av Gardermobanen

140 300 000

700 500 000

4354

Statens jernbanetilsyn:

1

Gebyrer for tilsyn med tau- og kabelbaner og tivoli og fornøyelsesparker

13 700 000

13 700 000

4360

Kystverket:

2

Andre inntekter

11 400 000

11 400 000

4361

Samfunnet Jan Mayen og Loran-C:

7

Refusjoner og andre inntekter

5 500 000

5 500 000

4380

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet:

1

Diverse gebyrer

178 200 000

178 200 000

Sum Samferdselsdepartementet

3 734 100 000

Klima- og miljødepartementet

4400

Klima- og miljødepartementet:

2

Diverse inntekter

407 000

3

Refusjon fra Utenriksdepartementet

1 673 000

2 080 000

4420

Miljødirektoratet:

1

Oppdrag og andre diverse inntekter

1 168 000

4

Gebyrer, forurensningsområdet

37 381 000

6

Gebyrer, fylkesmannsembetenes miljøvernavdelinger

28 386 000

7

Gebyrer, kvotesystemet

11 144 000

8

Gebyrer, naturforvaltningsområdet

4 724 000

9

Internasjonale oppdrag

62 173 000

144 976 000

4429

Riksantikvaren:

2

Refusjoner og diverse inntekter

4 268 000

9

Internasjonale oppdrag

1 209 000

5 477 000

4471

Norsk Polarinstitutt:

1

Salgs- og utleieinntekter

10 605 000

3

Inntekter fra diverse tjenesteyting

58 450 000

21

Inntekter, Antarktis

13 056 000

82 111 000

4481

Salg av klimakvoter:

1

Salgsinntekter

1 854 385 000

1 854 385 000

Sum Klima- og miljødepartementet

2 089 029 000

Finansdepartementet

4600

Finansdepartementet:

2

Diverse refusjoner

700 000

700 000

4602

Finanstilsynet:

3

Prospektkontrollgebyrer

10 200 000

86

Vinningsavståelse og overtredelsesgebyr mv.

500 000

10 700 000

4605

Direktoratet for økonomistyring:

1

Økonomitjenester

41 900 000

41 900 000

4610

Tolletaten:

1

Særskilt vederlag for tolltjenester

6 600 000

2

Andre inntekter

1 700 000

4

Diverse refusjoner

2 500 000

5

Refusjon fra Avinor AS

26 900 000

85

Overtredelsesgebyr - valutadeklarering

7 000 000

44 700 000

4618

Skatteetaten:

1

Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr

69 000 000

2

Andre refusjoner

43 400 000

3

Andre inntekter

46 400 000

5

Gebyr for utleggsforretninger

44 000 000

7

Gebyr for bindende forhåndsuttalelser

2 400 000

11

Gebyr på kredittdeklarasjoner

18 400 000

85

Misligholdte lån i Statens lånekasse for utdanning

240 000 000

86

Bøter, inndragninger mv.

1 311 800 000

87

Trafikantsanksjoner

70 000 000

88

Forsinkelsesgebyr, Regnskapsregisteret

248 000 000

89

Overtredelsesgebyr

4 400 000

2 097 800 000

4620

Statistisk sentralbyrå:

2

Oppdragsinntekter

219 400 000

85

Tvangsmulkt

15 000 000

234 400 000

Sum Finansdepartementet

2 430 200 000

Forsvarsdepartementet

4700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsinntekter

2 375 000

2 375 000

4710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsinntekter

4 295 431 000

47

Salg av eiendom

99 863 000

4 395 294 000

4719

Fellesinntekter til foretak under Forsvarsdepartementet:

1

Driftsinntekter

793 000

793 000

4720

Felles ledelse og kommandoapparat:

1

Driftsinntekter

67 206 000

67 206 000

4723

Nasjonal sikkerhetsmyndighet:

1

Driftsinntekter

9 196 000

9 196 000

4725

Fellesinstitusjoner og -inntekter under Forsvarsstaben:

1

Driftsinntekter

60 796 000

60 796 000

4731

Hæren:

1

Driftsinntekter

66 041 000

66 041 000

4732

Sjøforsvaret:

1

Driftsinntekter

54 411 000

54 411 000

4733

Luftforsvaret:

1

Driftsinntekter

183 593 000

183 593 000

4734

Heimevernet:

1

Driftsinntekter

6 024 000

6 024 000

4740

Forsvarets logistikkorganisasjon:

1

Driftsinntekter

76 467 000

76 467 000

4760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsinntekter

29 087 000

48

Fellesfinansierte investeringer, inntekter

71 536 000

100 623 000

4790

Kystvakten:

1

Driftsinntekter

1 081 000

1 081 000

4791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsinntekter

803 590 000

803 590 000

4792

Norske styrker i utlandet:

1

Driftsinntekter

10 316 000

10 316 000

4795

Kulturelle og allmennyttige formål:

1

Driftsinntekter

9 702 000

9 702 000

4799

Militære bøter:

86

Militære bøter

500 000

500 000

Sum Forsvarsdepartementet

5 848 008 000

Olje- og energidepartementet

4800

Olje- og energidepartementet:

3

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

2 002 000

70

Garantiprovisjon, Gassco

1 450 000

3 452 000

4810

Oljedirektoratet:

1

Gebyrinntekter

15 380 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

125 000 000

3

Refusjon av tilsynsutgifter

10 300 000

150 680 000

4820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

1

Gebyrinntekter

71 600 000

2

Oppdrags- og samarbeidsinntekter

89 000 000

40

Flom- og skredforebygging

29 000 000

189 600 000

4825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi:

85

Fondsavkastning

1 636 000 000

1 636 000 000

4840

CO2-håndtering:

80

Renter, TCM DA

25 000 000

86

Avdrag, TCM DA

1 236 000 000

1 261 000 000

Sum Olje- og energidepartementet

3 240 732 000

Ymse inntekter

5309

Tilfeldige inntekter:

29

Ymse

150 000 000

150 000 000

5310

Statens lånekasse for utdanning:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

25 190 000

29

Termingebyr

23 244 000

89

Purregebyrer

188 894 000

90

Redusert lån og rentegjeld

8 914 712 000

93

Omgjøring av utdanningslån til stipend

5 689 308 000

14 841 348 000

5312

Husbanken:

1

Gebyrer m.m.

12 823 000

11

Tilfeldige inntekter

30 870 000

90

Avdrag

11 000 000 000

11 043 693 000

5325

Innovasjon Norge:

50

Tilbakeføring fra landsdekkende innovasjonsordning

5 000 000

70

Låneprovisjoner

62 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

42 500 000 000

91

Tilbakeført kapital, såkornfond

10 000 000

42 577 000 000

5326

Siva SF:

70

Låne- og garantiprovisjoner

7 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

50 000 000

57 000 000

5329

Eksportkreditt Norge AS:

70

Gebyrer m.m.

30 000 000

90

Avdrag på utestående fordringer

10 200 000 000

10 230 000 000

5341

Avdrag på utestående fordringer:

95

Avdrag på lån til andre stater

300 000

300 000

5351

Overføring fra Norges Bank:

85

Overføring

14 800 000 000

14 800 000 000

Sum ymse inntekter

93 699 341 000

Sum inntekter under departementene

145 083 512 000

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

5440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

153 400 000 000

2 Driftsutgifter

-32 000 000 000

3 Lete- og feltutviklingsutgifter

-1 500 000 000

4 Avskrivninger

-23 700 000 000

5 Renter av statens kapital

-4 000 000 000

92 200 000 000

30

Avskrivninger

23 700 000 000

80

Renter av statens kapital

4 000 000 000

119 900 000 000

Sum inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

119 900 000 000

Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv.

5445

Statsbygg:

39

Avsetning til investeringsformål

1 029 976 000

1 029 976 000

5446

Salg av eiendom, Fornebu:

40

Salgsinntekter, Fornebu

200 000

200 000

5460

Garantiinstituttet for eksportkreditt:

71

Tilbakeføring fra Gammel alminnelig ordning

8 100 000

72

Tilbakeføring fra Gammel særordning for utviklingsland

7 500 000

15 600 000

5470

Statens pensjonskasse:

30

Avsetning til investeringsformål

18 070 000

18 070 000

5490

NVE Anlegg:

1

Salg av utstyr mv.

200 000

200 000

5491

Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift:

30

Avskrivninger

1 181 159 000

1 181 159 000

Sum avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv.

2 245 205 000

Skatter og avgifter

5501

Skatter på formue og inntekt:

70

Trinnskatt, formuesskatt mv.

45 800 000 000

72

Fellesskatt

204 600 000 000

250 400 000 000

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum:

71

Ordinær skatt på formue og inntekt

34 600 000 000

72

Særskatt på oljeinntekter

56 100 000 000

74

Arealavgift mv.

1 600 000 000

92 300 000 000

5508

Avgift på utslipp av CO2 i petroleumsvirksomhet på kontinentalsokkelen:

70

CO2-avgift i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen

5 500 000 000

5 500 000 000

5509

Avgift på utslipp av NOx i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen:

70

Avgift

5 000 000

5 000 000

5511

Tollinntekter:

70

Toll

3 100 000 000

71

Auksjonsinntekter fra tollkvoter

260 000 000

3 360 000 000

5521

Merverdiavgift:

70

Merverdiavgift

263 500 000 000

263 500 000 000

5526

Avgift på alkohol:

70

Avgift på alkohol

13 000 000 000

13 000 000 000

5531

Avgift på tobakkvarer mv.:

70

Avgift på tobakkvarer mv.

7 200 000 000

7 200 000 000

5536

Avgift på motorvogner mv.:

71

Engangsavgift

17 700 000 000

72

Årsavgift

10 660 000 000

73

Vektårsavgift

368 000 000

75

Omregistreringsavgift

1 440 000 000

30 168 000 000

5538

Veibruksavgift på drivstoff:

70

Veibruksavgift på bensin

5 500 000 000

71

Veibruksavgift på autodiesel

10 800 000 000

72

Veibruksavgift på naturgass og LPG

100 000 000

16 400 000 000

5541

Avgift på elektrisk kraft:

70

Avgift på elektrisk kraft

9 000 000 000

9 000 000 000

5542

Avgift på mineralolje mv.:

70

Grunnavgift på mineralolje mv.

1 850 000 000

71

Avgift på smøreolje mv.

109 000 000

1 959 000 000

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.:

70

CO2-avgift

6 800 000 000

71

Svovelavgift

30 000 000

6 830 000 000

5547

Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier:

70

Trikloreten (TRI)

1 000 000

71

Tetrakloreten (PER)

1 000 000

2 000 000

5548

Miljøavgift på visse klimagasser:

70

Avgift på hydrofluorkarboner (HFK) og perfluorkarboner (PFK)

429 000 000

429 000 000

5549

Avgift på utslipp av NOx:

70

Avgift på utslipp av NOx

54 000 000

54 000 000

5550

Miljøavgift på plantevernmidler:

70

Miljøavgift på plantevernmidler

50 000 000

50 000 000

5551

Avgifter knyttet til mineralvirksomhet:

70

Avgift knyttet til andre undersjøiske naturforekomster enn petroleum

1 000 000

71

Årsavgift knyttet til mineraler

3 000 000

4 000 000

5555

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.:

70

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.

1 400 000 000

1 400 000 000

5556

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.:

70

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.

2 040 000 000

2 040 000 000

5557

Avgift på sukker mv.:

70

Avgift på sukker mv.

230 000 000

230 000 000

5559

Avgift på drikkevareemballasje:

70

Grunnavgift på engangsemballasje

1 650 000 000

71

Miljøavgift på kartong

50 000 000

72

Miljøavgift på plast

35 000 000

73

Miljøavgift på metall

3 000 000

74

Miljøavgift på glass

90 000 000

1 828 000 000

5565

Dokumentavgift:

70

Dokumentavgift

8 800 000 000

8 800 000 000

5568

Sektoravgifter under Kulturdepartementet:

71

Årsavgift - stiftelser

24 164 000

72

Vederlag TV2

11 009 000

73

Refusjon - Norsk Rikstoto og Norsk Tipping AS

38 403 000

74

Avgift - forhåndskontroll av kinofilm

5 500 000

75

Kino- og videogramavgift

34 000 000

113 076 000

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og sosialdepartementet:

70

Petroleumstilsynet - sektoravgift

96 620 000

96 620 000

5572

Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdepartementet:

70

Legemiddelomsetningsavgift

82 000 000

72

Avgift utsalgssteder utenom apotek

4 900 000

73

Legemiddelkontrollavgift

97 210 000

184 110 000

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridepartementet:

71

Avgifter immaterielle rettigheter

151 000 000

72

Kontroll- og tilsynsavgift akvakultur

30 655 000

73

Årsavgift Merkeregisteret

9 550 000

74

Fiskeriforskningsavgift

198 500 000

75

Tilsynsavgift Justervesenet

46 600 000

436 305 000

5576

Sektoravgifter under Landbruks- og matdepartementet:

71

Totalisatoravgift

125 000 000

125 000 000

5577

Sektoravgifter under Samferdselsdepartementet:

74

Sektoravgifter Kystverket

749 000 000

749 000 000

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødepartementet:

70

Sektoravgifter under Svalbard miljøvernfond

14 650 000

71

Jeger- og fellingsavgifter

79 168 000

72

Fiskeravgifter

14 573 000

108 391 000

5580

Sektoravgifter under Finansdepartementet:

70

Finanstilsynet, bidrag fra tilsynsenhetene

341 000 000

341 000 000

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet:

70

Bidrag til kulturminnevern

300 000

71

Konsesjonsavgifter fra vannkraftutbygging

154 000 000

154 300 000

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser:

70

Avgift på frekvenser mv.

289 700 000

289 700 000

Sum skatter og avgifter

717 056 502 000

Renter og utbytte mv.

5603

Renter av statens kapital i statens forretningsdrift:

80

Renter av statens faste kapital

76 753 000

76 753 000

5605

Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer:

80

Av statskassens foliokonto i Norges Bank

236 800 000

81

Av verdipapirer og bankinnskudd i utenlandsk valuta

200 000

82

Av innenlandske verdipapirer

1 719 300 000

83

Av alminnelige fordringer

25 000 000

84

Av driftskreditt til statsbedrifter

138 200 000

86

Renter av lån til andre stater

100 000

2 119 600 000

5607

Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

80

Renter

1 948 000 000

1 948 000 000

5611

Aksjer i NSB AS:

85

Utbytte

425 000 000

425 000 000

5613

Renter fra Siva SF:

80

Renter

17 900 000

17 900 000

5615

Husbanken:

80

Renter

3 093 000 000

3 093 000 000

5616

Kommunalbanken AS:

85

Aksjeutbytte

417 000 000

417 000 000

5617

Renter fra Statens lånekasse for utdanning:

80

Renter

3 800 168 000

3 800 168 000

5618

Aksjer i Posten Norge AS:

85

Utbytte

220 000 000

220 000 000

5619

Renter av lån til Oslo Lufthavn AS:

80

Renter

74 000 000

74 000 000

5622

Aksjer i Avinor AS:

85

Utbytte

500 000 000

500 000 000

5623

Aksjer i Baneservice AS:

85

Utbytte

8 300 000

8 300 000

5624

Renter av Svinesundsforbindelsen AS:

80

Renter

28 000 000

28 000 000

5625

Renter og utbytte fra Innovasjon Norge:

80

Renter på lån fra statskassen

200 000 000

81

Rentemargin, innovasjonslåneordningen

6 000 000

86

Utbytte fra investeringsfond for Nordvest-Russland og Øst-Europa

500 000

206 500 000

5629

Renter fra eksportkredittordningen:

80

Renter

1 600 000 000

1 600 000 000

5631

Aksjer i AS Vinmonopolet:

85

Statens overskuddsandel

25 800 000

86

Utbytte

2 000

25 802 000

5651

Aksjer i selskaper under Landbruks- og matdepartementet:

85

Utbytte

5 000 000

5 000 000

5652

Statskog SF - renter og utbytte:

80

Renter

4 500 000

85

Utbytte

20 000 000

24 500 000

5656

Aksjer i selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning:

85

Utbytte

11 519 400 000

11 519 400 000

5680

Statnett SF:

85

Utbytte

240 000 000

240 000 000

5685

Aksjer i Statoil ASA:

85

Utbytte

15 382 000 000

15 382 000 000

5692

Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank:

85

Utbytte

88 300 000

88 300 000

5693

Utbytte av aksjer i diverse selskaper mv.:

85

Utbytte fra Folketrygdfondet

1 400 000

1 400 000

Sum renter og utbytte mv.

41 820 623 000

Folketrygden

5700

Folketrygdens inntekter:

71

Trygdeavgift

134 600 000 000

72

Arbeidsgiveravgift

175 400 000 000

310 000 000 000

5701

Diverse inntekter:

71

Refusjon ved yrkesskade

943 480 000

73

Refusjon fra bidragspliktige

270 000 000

80

Renter

1 700 000

86

Innkreving feilutbetalinger

718 000 000

87

Diverse inntekter

35 300 000

88

Hjelpemiddelsentraler m.m.

61 000 000

2 029 480 000

5704

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs:

70

Dividende

205 000 000

205 000 000

5705

Refusjon av dagpenger:

70

Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs

35 000 000

71

Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge

500 000

35 500 000

Sum Folketrygden

312 269 980 000

Statens pensjonsfond utland

5800

Statens pensjonsfond utland:

50

Overføring fra fondet

207 808 957 000

207 808 957 000

Sum Statens pensjonsfond utland

207 808 957 000

Statslånemidler

5999

Statslånemidler:

90

Lån

54 287 568 000

54 287 568 000

Sum Statslånemidler

54 287 568 000

Totale inntekter:

1 600 472 347 000

Folketrygden

II

Stortinget samtykker i at statstilskudd til finansiering av folketrygden, jf. folketrygdlovens § 23-10, gis med 127 243 964 000 kroner, hvorav 18 050 673 000 kroner gis til dekning av utgifter som fullt ut skal dekkes ved tilskudd fra staten, jf. § 23-10 tredje ledd.

Statslån o.a.

II

Andre fullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2016 kan:

ta opp nye langsiktige innenlandske statslån til et beløp inntil 75 000 mill. kroner.

ha utestående kortsiktige markedslån til et beløp inntil 125 000 mill. kroner.

ta imot innskudd i form av kontolån fra statsinstitusjoner og statlige fond, og fra institusjoner som kan bli pålagt å plassere likviditet som kontolån til staten.

inngå rentebytteavtaler og tilsvarende derivatavtaler.

Utenriksdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2016 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 100 post 01

kap. 3100 postene 02 og 05

kap. 140 post 01

kap. 3140 post 05

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 70 Ymse tilskudd, mot tilsvarende inntekter under kap. 3166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 01 Salgsinntekter fra salg av bistandseiendommer som er finansiert over bistandsbudsjettet, og som ikke er avskrevet i forhold til innlemmelse i husleieordningen. Ubenyttede inntekter fra slikt salg kan tas med ved beregning av overførbart beløp under kap. 166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 70 Ymse tilskudd.

III

Omdisponeringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2016 kan omdisponere inntil 2 mill. kroner per tiltak fra kap. 166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 70 Ymse tilskudd, til øvrige ODA-godkjente bevilgninger. Beslutning om bruk av midler utover dette og inntil 6 mill. kroner treffes av Kongen.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2016 kan overskride bevilgningen under kap. 100 Utenriksdepartementet, post 90 Lån til norske borgere i utlandet, ved behov for bistand fra aktuelle transportselskaper ved evakuering av norske borgere i kriserammede land. Fullmakten gjelder i de tilfeller og på de betingelser som gjelder for denne typen bistand.

V

Agio/Disagio

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2016 gis fullmakt til å utgiftsføre/inntektsføre uten bevilgning kursgevinst og -tap som følge av justering av midlene ved utenriksstasjonene under kap. 100/3100 Utenriksdepartementet og kap. 140/3140 Utenriksdepartementets administrasjon av utviklingshjelpen, post 89 Agio/Disagio.

VI

Bruk av opptjente rentemidler

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt fra Norge til tematisk støtte, multi-bi-prosjekter, samarbeidsprosjekter, stat-til-stat-bistand, støtte til internasjonale og lokale ikke-statlige aktører, kan benyttes til tiltak som avtales mellom Utenriksdepartementet og den enkelte mottaker.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2016 kan gi tilsagn om:

støtte utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

117

EØS-finansieringsordningene

75

EØS-finansieringsordningen 2009–2014

535,0 mill. kroner

76

Den norske finansieringsordningen 2009–2014

210,7 mill. kroner

161

Næringsutvikling

70

Næringsutvikling

45,0 mill. kroner

166

Miljø og bærekraftig utvikling mv.

74

Fornybar energi

30,0 mill. kroner

tilskudd til utvikling av en vaksine mot pneumokokkbakterien innenfor initiativet Advance Market Commitments for Vaccines (AMC) med inntil USD 57 mill. i perioden 2009–2017 under kap. 169 Global helse og utdanning.

tilskudd til International Finance Facility for Immunisation II (IFFlm II) med inntil 1 500 mill. kroner i perioden 2010–2020 under kap. 169 Global helse og utdanning, samt fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån.

tilskudd til en global finansieringsordning for kvinne- og barnehelse med inntil 3 600 mill. kroner samlet i perioden 2015–2020 under kap. 169 Global helse og utdanning.

tilskudd til Vaksinealliansen Gavi med inntil 6 250 mill. kroner i perioden 2016-2020 over kap. 169, post 70 Global helse.

VIII

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2016 kan:

gi garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar for inntil 20 mill. kroner for å minske norske importørers risiko ved direkte import fra utviklingsland, jf. kap. 161 Næringsutvikling.

inngå garantier for perioden 2013–2018 for avtaler om kjøp av prevensjonsimplantater til bruk i utviklingsland, innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar for inntil USD 140 mill. Prevensjonsimplantatene skal være godkjent av Verdens helseorganisasjon (WHO), og avtalene skal være inngått med det formål å oppnå prisreduksjoner.

IX

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2016 kan inngå avtaler om forsikringsansvar for utstillinger ved visningsinstitusjoner i utlandet innenfor en totalramme for nye og gamle garantier på inntil 3 600 mill. kroner. Forsikringsansvaret omfatter tap og skade under transport, lagring og i visningsperioden.

X

Toårige budsjettvedtak

Stortinget samtykker i at Norge kan slutte seg til toårige budsjettvedtak i FAO, WHO, ILO, UNIDO, OECD, WTO, IAEA, IEA, Havbunnsmyndigheten, Den internasjonale havrettsdomstolen, Rwandadomstolen, Jugoslaviadomstolen, Mekanismen for internasjonale straffedomstoler (MICT) og for regulært bidrag til FN.

Andre fullmakter

XI

Ettergivelse av fordringer

Stortinget samtykker i at Kongen i 2016 kan:

ettergi statlige fordringer på utviklingsland i samsvar med kriteriene i handlingsplanen av 2004 Om gjeldslette for utvikling for inntil 500 mill. kroner under Garantiinstituttet for eksportkreditts gamle portefølje (gammel alminnelig ordning og den gamle særordningen for utviklingsland). Fordringene verdsettes til faktisk utestående beløp på ettergivelsestidspunktet.

ettergi statlige fordringer på Sudan som stammer fra den norske skipseksportkampanjen (1976–1980) for inntil 1 050 mill. kroner under Garantiinstituttet for eksportkreditts gamle portefølje (gammel alminnelig ordning og den gamle særordningen for utviklingsland). Fordringene verdsettes til faktisk utestående beløp, inklusive påløpte renter, på ettergivelsestidspunktet. Gjeldsettergivelsen gjennomføres uten bevilgning over bistandsbudsjettet og uten å belaste den norske gjeldsplanens ramme.

XII

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2016 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av norske medlemskapskontingenter, pliktige bidrag og andre bidrag til internasjonale organisasjoner Norge er medlem av, kan foretas i henhold til regelverket til den enkelte organisasjon.

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas en gang i året dersom avtaler om samfinansiering med andre givere innenfor utviklingssamarbeidet tilsier det.

Eventuelle utbetalinger av regjeringens gave til TV-aksjoner kan i sin helhet utbetales som et engangsbeløp.

Utbetalinger av tilskudd til Climate Investment Fund (CIF) kan foretas i samsvar med fondets prosedyrer for fondsoppbygging.

Utbetalinger av tilskudd til følgende fond forvaltet av Den europeiske bank for gjenoppbygging og utvikling (EBRD) kan foretas i henhold til regelverket til det enkelte fond: Early Transition Countries Fund, Eastern Europe Energy Efficiency and Environment Partnership Fund, Eastern Europe Energy Efficiency and Environment Partnership Regional Fund, EBRD Water Fund, EBRD Southern and Eastern Mediterranean Multi-Donor Account og EBRD-Ukraine Stabilisation and Sustainable Growth Multi-Donor Account.

Utbetalinger av tilskudd til følgende fond forvaltet av NATO kan foretas i henhold til regelverket til det enkelte fond: Professional Development Programme for Civilian Personnel in the MoD and Other Security Institutions in Georgia, Ukraine Trust Fund for Military Career Transition.

Utbetalinger av bidrag til Northern Dimension Environment Partnership Support Fund (NDEP), Chernobyl Shelter Fund (CSF) og Nuclear Safety Account (NSA) kan foretas i samsvar med fondets prosedyrer for fondsoppbygging.

XIII

Bruk av gjeldsbrev og raskere trekk på gjeldsbrev

Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2016 kan fravike bevilgningsreglementet § 3 annet ledd ved utstedelse av gjeldsbrev i forbindelse med kapitalpåfyllinger under Det internasjonale utviklingsfondet, Det asiatiske utviklingsfondet, Det afrikanske utviklingsfondet og Den globale miljøfasiliteten.

XIV

Deltakelse i kapitaløkninger i internasjonale banker og fond

Stortinget samtykker i at:

Norge deltar i den sjette generelle kapitaløkningen i Den afrikanske utviklingsbanken med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen SDR 30 340 000. Innbetalingen foretas i løpet av årene 2011–2018, og belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge i forbindelse med formalisering av Sør-Sudans medlemskap i Afrikabanken, deltar i en selektiv kapitaløkning i Den afrikanske utviklingsbanken (AfDB) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen UA 570 000. Innbetalingen foretas i løpet av årene 2016–2023, og belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond. Kapitaløkningen innebærer også en økning i den norske statsgarantien i AfDB med UA 8 930 000.

Norges andel i den sjette kapitalpåfyllingen i AfDB økes med motverdien i norske kroner av UA 50 000 per år i 2015 og 2016 som følge av reallokering av aksjer. Innbetalingen belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond. Den norske garantirammen i AfDB økes med UA 1 590 000.

Norge deltar i kapitalpåfyllingen til Den interamerikanske utviklingsbankens (IDB) organisasjon for privat sektor, Inter-American Investment Corporation (IIC), med en andel på USD 10,1 mill. innbetalt i syv årlige avdrag for perioden 2016–2022. Innbetalingene belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond.

Norge deltar i kapitalpåfyllingen i Den globale miljøfasiliteten (GEF) med en innbetalt andel på inntil 432 mill. kroner over perioden 2014–2018. Innbetalingene belastes kap. 166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 72 Internasjonale miljøprosesser og bærekraftig utvikling

Norge deltar i kapitalpåfyllingen i Det grønne klimafondet (GCF) med en innbetalt andel på inntil 1,6 mrd. kroner over perioden 2015–2018. Innbetalingene belastes kap. 166 Miljø og bærekraftig utvikling mv., post 72 Internasjonale miljøprosesser og bærekraftig utvikling.

Norge deltar i den tiende kapitalpåfyllingen av det internasjonale landbruksutviklingsfondet (IFAD10) med en andel på 315 mill. kroner for perioden 2016-2018, innbetalt i tre årlige bidrag. Innbetalingene belastes kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner, post 71 Regionale banker og fond. 

Norge deltar i de første kapitalinnskuddene i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB) med en innbetalt andel tilsvarende motverdien i norske kroner på innbetalingstidspunktet av til sammen USD 110 mill., innbetalt i fem årlige bidrag og gir garantier tilsvarende USD 440 mill. for perioden 2016–2020. Innbetalingen belastes kap. 116 Deltaking i internasjonale organisasjoner, post 90 Innskudd i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB).

Kunnskapsdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2016 kan:

overskride bevilgningen på

mot tilsvarende merinntekter under

Kap. 200 post 01

Kap. 3200 post 02

Kap. 220 post 01

Kap. 3220 post 02

Kap. 222 post 01

Kap. 3222 post 02

Kap. 224 post 01

Kap. 3224 post 01

Kap. 229 post 01

Kap. 3229 postene 02 og 61

Kap. 230 post 01

Kap. 3230 post 02

Kap. 256 post 01

Kap. 3256 post 02

Kap. 280 post 01 og post 21

Kap. 3280 postene 01 og 02

Kap. 281 post 01

Kap. 3281 post 02

Kap. 2410 post 01

Kap. 5310 post 03

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningene til oppdragsvirksomhet på 21-postene mot tilsvarende merinntekter.

avhende fast eiendom ved universiteter og høyskoler, jf. Instruks om avhending av statlig eiendom m.v., og bruke inntekter fra salg av eiendommer til kjøp, vedlikehold og bygging av andre lokaler til undervisnings- og forskningsformål ved den samme virksomheten.

gi Norges forskningsråd fullmakt til å kjøpe og avhende eiendommer. Salgsinntektene blir ført til eiendomsfondet til Forskningsrådet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2016 kan:

gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

220

Utdanningsdirektoratet

70

Tilskudd til læremidler mv.

30,0 mill. kroner

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

20,0 mill. kroner

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

180,8 mill. kroner

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

617,2 mill. kroner

gi tilsagn om å utbetale 20 prosent av tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen over kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen, post 68 Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen påfølgende budsjettår, når endelig regnskap foreligger.

gi nye tilsagn om rentekompensasjon tilsvarende en investeringsramme på 1,5 mrd. kroner under kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen, post 65 Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg.

gi tilsagn om å utbetale utdanningsstøtte for første halvår 2017 (andre halvdelen av undervisningsåret 2016–17) etter de satsene som blir fastsatt andre halvår 2016 (første halvdelen av undervisningsåret 2016–17), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, postene 70 Utdanningsstipend, 71 Andre stipend, 72 Rentestøtte og 90 Økt lån og rentegjeld, samt kap. 5617 Renter fra Statens lånekasse for utdanning, post 80 Renter.

gi tilsagn om å omgjøre lån til stipend første halvår 2017 (andre halvdelen av undervisningsåret 2016–17) etter de satsene som blir fastsatt for andre halvår 2016 (første halvdelen av undervisningsåret 2016–17), jf. kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, post 50 Avsetning til utdanningsstipend.

Andre fullmakter

IV

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at:

privatister som melder seg opp til eksamen, og kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringsloven § 3-5, skal betale et gebyr per prøve. Gebyret skal betales til fylkeskommunen. Privatister som melder seg opp til eksamen, skal betale 1 029 kroner dersom privatisten ikke har prøvd seg i faget tidligere som privatist eller elev, og 2 058 kroner ved forbedringsprøver. Kandidater som melder seg opp til fag-/svenneprøver etter opplæringsloven § 3-5, skal betale 878 kroner per prøve dersom kandidaten ikke har gått opp tidligere, og 1 758 kroner ved senere forsøk.

Kunnskapsdepartementet i 2016 kan gi universiteter og høyskoler fullmakt til å:

opprette nye selskap og delta i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke overskudd av oppdragsvirksomhet til kapitalinnskudd ved opprettelse av nye selskap eller ved deltagelse i selskap som er av faglig interesse for virksomheten.

bruke utbytte fra selskap som virksomheten har kjøpt aksjer i eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

bruke inntekt fra salg av aksjer i selskap som virksomheten har ervervet med overskudd fra oppdragsvirksomhet eller etter fullmakt forvalter, til drift av virksomheten eller til kapitalinnskudd.

fra 1. januar 2016 blir maksimalprisen for foreldrebetalingen for et heldags ordinært barnehagetilbud fastsatt til 2 655 kroner per måned og 29 205 kroner per år, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 1.

fra 1. august 2016 gis det fritak i foreldrebetalingen i barnehage for 20 timer per uke til alle 4- og 5-åringer i husholdninger med skattepliktig kapital- og personinntekt under 417 000 kroner per år, jf. forskrift 16. desember 2005 nr. 1478 om foreldrebetaling i barnehager § 3.

Kulturdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2016 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 300 post 01

kap. 3300 post 01

kap. 320 post 01

kap. 3320 postene 01 og 03

kap. 320 post 21

kap. 3320 post 02

kap. 322 post 01

kap. 3322 post 01

kap. 323 post 01

kap. 3323 post 01

kap. 324 post 01

kap. 3324 post 01

kap. 324 post 21

kap. 3324 post 02

kap. 326 post 01

kap. 3326 post 01

kap. 326 post 21

kap. 3326 post 02

kap. 329 post 01

kap. 3329 post 01

kap. 329 post 21

kap. 3329 post 02

kap. 334 post 01

kap. 3334 post 01

kap. 334 post 21

kap. 3334 post 02

kap. 339 post 01

kap. 3339 postene 02 og 04

kap. 339 post 01

kap. 5568 post 71

kap. 339 post 21

kap. 3339 post 07

kap. 340 post 01

kap. 3340 post 01

kap. 340 post 21

kap. 3340 post 02

Kap 342 post 01

kap. 3342 postene 01 og 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2016 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

320

Allmenne kulturformål

73

Nasjonale kulturbygg

700,0 mill. kroner

322

Visuell kunst

50

Kunst i offentlige rom

25,9 mill. kroner

IV

Dekning av forsikringstilfelle

Stortinget samtykker i at Kongen i 2016 kan inngå avtaler om forsikringsansvar i forbindelse med større utenlandske utstillinger i Norge innenfor en samlet ramme for nytt og gammelt ansvar som til enhver tid ikke må overstige 12 000 mill. kroner.

Andre fullmakter

V

Fastsetting av fordelingsnøkler for visse tilskudd

Stortinget fastsetter følgende fordelingsnøkler for 2016:

Det ordinære offentlige driftstilskuddet til region-/landsdelsinstitusjoner fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 323 Musikkformål, post 71 Region-/landsdelsinstitusjoner og kap. 324 Scenekunstformål, post 71 Region-/landsdelsinstitusjoner.

Det ordinære offentlige driftstilskuddet til Festspillene i Bergen fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 60 pst. på staten og 40 pst. på regionen, jf. kap. 323 Musikkformål, post 71 Region-/landsdelsinstitusjoner.

Det offentlige driftstilskuddet til region- og distriktsoperatiltak fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 70 pst. på staten og 30 pst. på regionen, jf. kap. 324 Scenekunstformål, post 73 Region- og distriktsopera.

VI

Fastsetting av gebyrer og avgifter m.m.

Stortinget samtykker i at for 2016 skal:

gebyret for merking og registrering av hver kopi av et videogram for utleie eller salg være 0,60 kroner. Kulturdepartementet kan sette ned eller frita for gebyr i visse tilfeller.

avgiften pr. videogram for omsetning i næring være 3,50 kroner.

kringkastingsavgiften for fjernsynsmottakere være 2 577 kroner ekskl. merverdiavgift. Tilleggsavgiften ved forsinket betaling av kringkastingsavgiften og når melding ikke blir gitt etter reglene i lov av 4. desember 1992 nr. 127 om kringkasting § 8-1 andre ledd skal være 15 pst. av kringkastingsavgiften.

VII

Salg av aksjer

Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2016 kan selge statens aksjer i Filmparken AS.

VIII

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Norsk kulturråd i 2016 kan omdisponere bevilgningene mellom 55-postene på kapitlene 320, 322, 323, 324, 326 og 328.

Justis- og beredskapsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2016 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

Kap. 61 post 01

Kap. 3061 post 03

Kap. 400 post 01

Kap. 3400 post 01

Kap. 400 post 21

Kap. 3400 post 03

Kap. 410 post 01

Kap. 3410 postene 02 og 03

Kap. 410 post 22

Kap. 3410 post 04

Kap. 411 post 01

Kap. 3411 post 03

Kap. 430 post 01

Kap. 3430 postene 03 og 04

Kap. 430 post 21

Kap. 3430 post 02

Kap. 432 post 01

Kap. 3432 post 03

Kap. 440 post 01

Kap. 3440 postene 02, 03, 04 og 05

Kap. 442 post 01

Kap. 3442 postene 02 og 03

Kap. 444 post 01

Kap. 3444 post 02

Kap. 451 post 01

Kap. 3451 postene 03 og 06

Kap. 454 post 01

Kap. 3454 post 01

Kap. 455 post 01

Kap. 3455 post 01

Kap. 456 post 01

Kap. 3456 post 02

Kap. 456 post 45

Kap. 3456 post 02

Kap. 473 post 01

Kap. 3473 post 01

Kap. 474 post 01

Kap. 3474 post 02

Kap. 490 post 01

Kap. 3490 post 05

Kap. 491 post 01

Kap. 3491 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 01 Driftsutgifter med inntil 75 pst. av inntekter ved salg av sivilforsvarsanlegg og fast eiendom. Inntekter inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2016 kan bestille varer utover den gitte bevilgning, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten

01

Driftsutgifter

100 mill. kroner

454

Redningshelikoptertjenesten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

328 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2016 kan gi tilsagn om støtte utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

490

Utlendingsdirektoratet

72

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger

50 mill. kroner

V

Videreføring av bobehandling

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2016 kan bestemme at det under ordningen med utgifter til fortsatt bobehandling pådras forpliktelser utover gitt bevilgning under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 10 mill. kroner, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 33 mill. kroner.

VI

Nettobudsjetteringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2016 kan:

trekke politiets direkte utgifter til oppbevaring, tilsyn og salg av beslag fra salgsinntekten, før det overskytende inntektsføres under kap. 5309 Tilfeldige inntekter, post 29 Ymse.

trekke salgsomkostninger ved salg av faste eiendommer fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kap. 3451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, post 40 Salg av eiendom mv.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 473 Statens sivilrettsforvaltning, post 1 Driftsutgifter, inntektene ved avholdelse av kurs og konferanser i regi av Konkursrådet, samt inntekter fra rådets øvrige virksomhet.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 475 Bobehandling, post 21 Spesielle driftsutgifter, tilbakebetalte inntekter under ordningen med utgifter til bobehandling.

VII

Stortingets rettferdsvederlagsordning

Stortingets utvalg for rettferdsvederlag får fullmakt til å tilstå rettferdsvederlag av statskassen med inntil 250 000 kroner for hver enkelt søknad, dog slik at grensen er 500 000 kroner for HIV-ofre og 300 000 kroner for tidligere barn i barnehjem, offentlige fosterhjem og spesialskoler. Søknader der utvalget anbefaler å innvilge erstatning som er høyere enn nevnte beløp, fremmes for Stortinget til avgjørelse. Det samme gjelder søknader som etter utvalgets vurdering reiser spørsmål av særlig prinsipiell art.

VIII

Avhending av sivilforsvarsanlegg

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2016 kan overdra sivilforsvarsanlegg til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

IX

Midlertidig drift av asylmottak

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2016 kan inngå avtaler om midlertidig drift av asylmottak med varighet utover 2016. Dersom behovet for mottaksplasser for asylsøkere og flyktninger blir større enn antatt i statsbudsjettet for 2016, samtykker Stortinget i at Justis- og beredskapsdepartementet kan øke antall plasser i mottak innenfor gjeldende rammer for etablering og drift av asylmottak, selv om det medfører et bevilgningsmessig merbehov over kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak, post 60 Tilskudd til vertskommuner for asylmottak eller post 70 Stønader til beboere i asylmottak.

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2016 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 500 post 01

kap. 3500 post 01

kap. 510 post 01

kap. 3510 postene 02 og 03

kap. 525 post 21

kap. 3525 post 01

kap. 533 post 01

kap. 3533 post 02

kap. 540 post 01

kap. 3540 postene 03 og 04

kap. 540 post 21

kap. 3540 post 03

kap. 540 post 22

kap. 3540 post 05

kap. 540 post 23

kap. 3540 post 06

kap. 554 post 01

kap. 3554 post 01

kap. 562 post 01 og 21

kap. 3562 post 02

kap. 563 post 01

kap. 3563 post 03

kap. 563 post 21

kap. 3563 post 02

kap. 585 post 01

kap. 3585 post 01

kap. 587 post 01

kap. 3587 post 04

kap. 595 post 01

kap. 3595 post 01

kap. 2412 post 01

kap. 5312 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 2465 Statens kartverk, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med et beløp som tilsvarer regnskapsførte inntekter fra salg av anleggsmidler under kap. 5465 Statens kartverk, post 49 Salg av anleggsmidler. Ubrukte inntekter fra slikt salg kan tas med ved utregning av overført beløp.

III

Forskudd på rammetilskudd

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i statsbudsjettet for 2016 kan utgiftsføre uten bevilgning:

inntil 350 mill. kroner på kap. 571 Rammetilskudd til kommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2017 til kommuner.

inntil 50 mill. kroner på kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner, post 90 Forskudd på rammetilskudd som forskudd på rammetilskudd for 2017 til fylkeskommuner.

IV

Omdisponeringsfullmakt

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2016 kan omdisponere inntil 15 mill. kroner mellom kap. 595 Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur, post 01 Driftsutgifter og post 21 Spesielle driftsutgifter, og kap. 2465 Statens kartverk, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

V

Fullmakt til overskridelser

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2016 kan fravike spesifikasjonene under kap. 2465 Statens kartverk, post 24 Driftsresultat, ved bruk av reguleringsfondet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2016 kan foreta bestillinger av kartgrunnlag utover gitt bevilgning under kap. 595 Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur, post 21 Spesielle driftsutgifter, men slik at rammen for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 250 mill. kroner.

VII

Fullmakt til nettobudsjettering

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2016 kan nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 525 Fylkesmannsembetene, post 21 Spesielle driftsutgifter, refusjoner av utgifter til fellestjenester der Fylkesmannen samordner utgiftene.

VIII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2016 kan gi tilsagn om tilskudd ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

551

Regional utvikling og nyskaping

61

Næringsrettede midler til regional utvikling, kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift

50,0 mill. kroner

581

Bolig- og bomiljøtiltak

76

Tilskudd til utleieboliger

656,0 mill. kroner

77

Kompetansetilskudd til bærekraftig bolig- og byggkvalitet

34,5 mill. kroner

78

Boligsosialt kompetansetilskudd

58,5 mill. kroner

590

Planlegging og byutvikling

72

Tilskudd til bolig-, by- og områdeutvikling

22,3 mill. kroner

Andre fullmakter

IX

Husbankens låneramme

Stortinget samtykker i at Husbanken i 2016 kan gi tilsagn om lån for 18 mrd. kroner. Lånene vil bli utbetalt i 2016 og senere år.

Bygge- og eiendomsfullmakter

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

X

Fullmakter til overskridelse

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2016 kan:

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30-49, med inntil 250 mill. kroner, mot dekning i reguleringsfondet.

overskride kap. 2445 Statsbygg, postene 30-49, med beløp som tilsvarer netto gevinst fra salg av eiendommer.

XI

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2016 kan omdisponere:

under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, mellom postene 31 og 33.

under kap. 531 Eiendommer til kongelige formål, fra post 01 til 45.

under kap. 533 Eiendommer utenfor husleieordningen, fra post 01 til 45.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 30, 31, 33, 45 og 49.

under kap. 2445 Statsbygg, mellom postene 32 og 34, samt post 49 i de tilfeller det er aktuelt å kjøpe en eiendom som ledd i gjennomføringen av et byggeprosjekt under kurantordningen.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

XII

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser i investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2016 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for å gjennomføre byggeprosjekter og andre investeringsprosjekter som er omtalt under kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen, kap. 531 Eiendommer til kongelige formål, kap. 532 Utvikling av Fornebuområdet, kap. 533 Eiendommer utenfor husleieordningen og kap. 2445 Statsbygg, innenfor de kostnadsrammene som er omtalt i Prop. 1 S (2015–2016) eller i tidligere proposisjoner til Stortinget.

XIII

Fullmakter som gjelder kurantprosjektordningen

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2016 kan:

sette i gang byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av kurantprosjekter, uten at disse er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget, når leietakeren har de husleiemidlene det er behov for innenfor gjeldende budsjettrammer.

pådra staten forpliktelser utover budsjettåret, innenfor en samlet ramme på 1 500 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser, ved gjennomføring av kurante byggeprosjekter under kap. 2445 Statsbygg, post 32 Prosjektering og igangsetting av kurantprosjekter og post 34 Videreføring av kurantprosjekter.

Andre fullmakter

XIV

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2016 kan:

godkjenne salg, makeskifte eller bortfeste av eiendom som forvaltes av Statsbygg eller av statlige virksomheter som ikke har egen salgsfullmakt, for inntil 750 mill. kroner.

godkjenne kjøp av eiendom finansiert ved salgsinntekter, innsparte midler eller midler fra reguleringsfondet for inntil 300 mill. kroner totalt, utover bevilgningen på kap. 2445 Statsbygg, post 49.

korrigere Statsbyggs balanse i de tilfellene hvor prosjekterings- og investeringsmidler ført på kap. 2445 Statsbygg blir overført til andre budsjettkapitler eller prosjektene ikke blir realisert.

XV

Kostnadsrammen for Minnested for 22. juli i Hole kommune

Stortinget samtykker i at kostnadsrammen for minnested etter angrepet på Utøya ved Sørbråten i Hole kommune økes til 20,3 mill. kroner, i prisnivå per 1. juli 2016.

Arbeids- og sosialdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2016 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 600 post 01

kap. 3600 post 02

kap. 601 post 21

kap. 3601 post 02

kap. 605 post 01

kap. 3605 postene 01, 04, 05

kap. 605 post 21

kap. 3605 post 02

kap. 621 post 21

kap. 3621 post 02

kap. 640 post 01

kap. 3640 postene 01, 06 og 07

kap. 640 post 21

kap. 3640 post 08

kap. 642 post 01

kap. 3642 postene 06 og 07

kap. 642 post 21

kap. 3642 post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste budsjettår.

III

Omdisponeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2016 kan:

omdisponere inntil 40 mill. kroner fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

omdisponere inntil 10 pst. av bevilgningen under kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 77 Varig tilrettelagt arbeid til kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere.

omdisponere et maksimalt beløp fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 634, post 79 Funksjonsassistanse i arbeidslivet på inntil 10 pst. av bevilgningen på post 79.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 01 Driftsutgifter.

omdisponere mellom bevilgningene under kap. 604 Utviklingstiltak i arbeids- og velferdsforvaltningen, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold og kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2016 kan overskride bevilgningen under kap. 2470 Statens pensjonskasse, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med inntil 20 mill. kroner mot dekning i reguleringsfondet.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2016 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

2 862,1 mill. kroner

77

Varig tilrettelagt arbeid

701,6 mill. kroner

Andre fullmakter

VI

Fullmakt til å ettergi rente- og avdragsfrie lån

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2016 kan ettergi rente- og avdragsfrie lån gitt til arbeidsmarkedstiltak for personer med nedsatt arbeidsevne der dette blir vurdert som nødvendig for å sikre den videre driften.

VII

Fullmakt til nettobudsjettering

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2016 kan:

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 642 Petroleumstilsynet, post 01 Driftsutgifter, refusjoner av utgifter til fellestjenester.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, postene 01, 21 og 45, refusjoner av kommunenes andel av utgifter til opprettelse og drift av NAV-kontorer.

Folketrygden

Andre fullmakter

II

Folketrygdytelser

Stortinget samtykker i at med virkning fra 1. januar 2016 skal følgende ytelser i folketrygden gis etter disse satsene¹:

kroner

1a.

Grunnstønad for ekstrautgifter ved uførhet etter lovens § 6-3 (laveste sats)

8 040

1b.

Ved ekstrautgifter utover laveste sats, kan grunnstønaden forhøyes til

12 276

1c.

eller til

16 104

1d.

eller til

23 724

1e.

eller til

32 148

1f.

eller til

40 152

2a-1.

Hjelpestønad til uføre som må ha hjelp i huset2 3

13 404

2a-2.

Hjelpestønad etter lovens § 6-4 til uføre som må ha tilsyn og pleie⁴

14 412

2b.

Forhøyet hjelpestønad etter lovens § 6-5 til uføre under 18 år som må ha særskilt tilsyn og pleie⁴

28 824

2c.

eller til

57 648

2d.

eller til

86 472

3.

Behovsprøvet gravferdsstønad opptil

22 723

4.

Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-9 første ledd bokstav a)⁵

for første barn

46 656

for to barn

60 888

for tre og flere barn

68 988

¹ Satsene under 1, 2 og 4 er årsbeløp for ytelsene.

² Stønad til hjelp i huset gjelder tilfeller før 1. januar 1992.

³ Fra 1. januar 1997 skilles det mellom stønad til hjelp i huset og stønad til særskilt tilsyn og pleie.

⁴ Gjelder også ved uførhet som skyldes yrkesskade, jf. lovens § 12-18.

⁵ Stønad til barnetilsyn etter lovens §§ 15-10 og 17-9 første ledd bokstav a) gjelder fra 1.1.2016 stønad til barnetilsyn for enslige forsørgere og etterlatte som er i arbeid. Stønaden dekker 64 pst. av dokumenterte utgifter til barnetilsyn. Beløpene i tabellen er maksimale refusjonssatser. Stønaden er inntektsprøvet.

Helse- og omsorgsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2016 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 701, post 01 og 21

kap. 3701, post 02

kap. 710, post 01

kap. 3710, post 02

kap. 710, post 21

kap. 3710, post 02 og 03

kap. 714, post 21

kap. 3714, post 04

kap. 720, post 01 og 21

kap. 3720, post 02 og 04

kap. 720, post 70

kap. 3720, post 03

kap. 721, post 01

kap. 3721, post 02 og 04

kap. 722, post 01

kap. 3722, post 02 og 50

kap. 723, post 01

kap. 3723, post 50

kap. 750, post 01

kap. 3750, post 02

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføringer av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser ut over gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2016 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

710

Folkehelseinstituttet

21

Spesielle driftsutgifter

180 mill. kroner

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Helse- og omsorgsdepartementet i 2016 kan gi tilsagn utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke oversiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

761

Omsorgstjeneste

63

Investeringstilskudd

9 246,5 mill. kroner

79

Andre tilskudd

1 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Diverse fullmakter

Stortinget samtykker i at:

investeringslån og driftskredittrammen til regionale helseforetak aktiveres i statens kapitalregnskap.

Helse- og omsorgsdepartementet i tilknytning til oppgjørsordningene for h-reseptmidler og fritt behandlingsvalg kan føre utgifter og inntekter uten bevilgning over kap. 720 Helsedirektoratet, hhv. post 71 Oppgjøringsordning h-reseptmidler og post 72 Oppgjøringsordning for fritt behandlingsvalg. Netto mellomregning med helseforetakene føres ved årets slutt i kapitalregnskapet for hver av ordningene.

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet i 2016 kan:

overskride bevilgningen på

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 820 post 01

kap. 3820 post 01

kap. 842 post 01

kap. 3842 post 01

kap. 847 post 01

kap. 3847 post 01

kap. 855 post 01

kap. 3855 postene 01, 02 og 60

kap. 856 post 01

kap. 3856 post 01

kap. 858 post 01

kap. 3858 post 01

kap. 868 post 01

kap. 3868 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Andre fullmakter

III

Satser for barnetrygd

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2016 i medhold av lov 8. mars 2002 nr. 4 om barnetrygd § 10 kan utbetale barnetrygd med 11 640 kroner per barn per år.

Enslige forsørgere som fyller vilkårene for rett til utvidet stønad etter barnetrygdloven og full overgangsstønad etter folketrygdloven, og som har barn i alderen 0-3 år, har rett til et småbarnstillegg på 7 920 kroner per år. Dette tillegget gjelder per enslig forsørger, uavhengig av hvor mange barn i alderen 0-3 år vedkommende faktisk forsørger.

IV

Satser for kontantstøtte

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2016 i medhold av lov 26. juni 1998 nr. 41 om kontantstøtte til småbarnsforeldre § 7 kan utbetale kontantstøtte med disse beløpene:

Avtalt oppholdstid i barnehage per uke

Kontantstøtte i prosent av full sats

Kontantstøtte per barn i alderen 13-23 måneder

Ikke bruk av barnehageplass

100

6 000

Til og med 19 timer

50

3 000

20 timer eller mer

0

0

V

Sats for engangsstønad ved fødsel og adopsjon

Stortinget samtykker i at Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2016 i medhold av lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd § 14-17 kan utbetale:

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon

45 295 kroner per barn

VI

Bufetat kan anmode Statsbygg om å selge eiendommer som etaten leier av Statsbygg gjennom langsiktige leiekontrakter og som har stått tomme over tid. Dersom salgssummen er lavere enn bokførte verdier på noen av eiendommene, samtykker Stortinget i at tapet dekkes dels av gevinst fra salg av andre eiendommer som har stått tomme over tid og dels ved at samlet netto tap belastes Bufetat i 2016 og 2017 opp til et beløp som tilsvarer samlet bortfalt husleie.

Nærings- og fiskeridepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2016 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 900 post 01

kap. 3900 post 01

kap. 900 post 21

kap. 3900 post 02

kap. 902 post 01

kap. 3902 postene 01 og 03 og kap. 5574 post 75

kap. 902 post 21

kap. 3902 post 04

kap. 903 post 01

kap. 3903 post 01

kap. 904 post 01

kap. 3904 post 02

kap. 904 post 22

kap. 3904 post 03

kap. 905 post 21

kap. 3905 postene 01 og 02

kap. 910 post 01

kap. 3910 post 03

kap. 911 post 23

kap. 3911 post 01

kap. 917 post 01

kap. 3917 post 01

kap. 917 post 21

kap. 3917 post 22

kap. 925 post 21

kap. 3925 post 03

kap. 926 post 21

kap. 3926 post 01

kap. 927 post 21

kap. 3927 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen på kap. 919, post 60 med 50 pst. av merinntekt under kap. 3917, post 13.

overskride bevilgningen på kap. 917, post 22, kap. 919, post 76, kap. 925, post 22 og kap. 927, post 22 slik at summen av overskridelser tilsvarer merinntekter under kap. 5574, post 74.

III

Utbetaling under garantiordninger (trekkfullmakter)

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2016 kan foreta utbetalinger til Garantiinstituttet for eksportkreditt uten bevilgning i den utstrekning behovet for utbetalinger under byggelånsgarantiordningen overstiger innestående likvide midler tilknyttet ordningen, men slik at saldoen for nytt og gammelt trekk på trekkfullmaktskontoen ikke overstiger 600 mill. kroner. Utbetalinger på trekkfullmakten posteres under kap. 2460 Garantiinstituttet for eksportkreditt, post 91 Utbetaling iflg. trekkfullmakt – byggelånsgarantiordning.

IV

Fullmakt til å overskride

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2016 kan:

overskride bevilgningen under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 71 Miljøtiltak Raufoss, for miljøtiltak innenfor gitt garantiramme på 124 mill. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorarer og utgifter til faglig bistand ved salg av statlige aksjeposter, samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i selskapene.

overskride bevilgningen under kap. 2429 Eksportkreditt Norge AS, post 90 Utlån, til utbetaling av lån under den statlige eksportkredittordningen, men slik at utlån i 2016 ikke overstiger 45 mrd. kroner.

overskride bevilgningen under kap. 905, post 21, kap. 925, post 21, kap. 926, post 21 og kap. 927, post 21 i forbindelse med gjennomføringen av bestemte oppdragsprosjekter, mot tilsvarende kontraktsfestede innbetalinger til disse prosjektene i 2017 under henholdsvis kap. 3905, postene 01 og 02, kap. 3925, post 03, kap. 3926, post 01 og kap. 3927, post 01. Ved beregning av beløp som kan overføres til 2017 under de nevnte utgiftsbevilgninger, skal alle ubrukte merinntekter og mindreinntekter regnes med, samt eventuell inndekning av foregående års overskridelse på posten.

V

Fullmakt til å utgifts- og inntektsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2016 kan:

utgifts-/inntektsføre ut-/innbetalinger knyttet til garantiansvar overfor Eksportfinans ASA uten bevilgning, under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 70 Utbetaling – garantiordning, Eksportfinans ASA, og kap. 3950 Forvaltning av statlig eierskap, post 87 Innbetaling – garantiordning, Eksportfinans ASA, innenfor gitt garantiramme på 750 mill. kroner.

utgiftsføre/inntektsføre uten bevilgning valutakurstap og valutakursgevinst i eksportkredittordningen under henholdsvis kap. 2429 Eksportkreditt Norge AS, post 89 Valutatap og kap. 5329 Eksportkreditt Norge AS, post 89 Valutagevinst.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2016 kan:

gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

920

Norges forskningsråd

50

Tilskudd til forskning

50 mill. kroner

2421

Innovasjon Norge

72

Forsknings- og utviklingskontrakter

100 mill. kroner

gi tilsagn om tilskudd på 72,64 mill. euro i tillegg til eksisterende bevilgning, for å delta i de frivillige programmene til Den europeiske romorganisasjonen ESA. Samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar skal likevel ikke overstige 107,87 mill. euro.

VII

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2016 kan:

inngå forpliktelser for inntil 7,5 mill. kroner til utredninger og lignende ut over bevilgning under kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter.

foreta bestillinger ut over gitt bevilgning under kap. 904 Brønnøysundregistrene, post 22 Forvaltning av Altinn-løsningen, men slik at ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger 50 mill. kroner.

VIII

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2016 kan gi:

Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier for inntil 40 mill. kroner for lån til realinvesteringer og driftskapital, men slik at total ramme for nytt og gammelt ansvar ikke overstiger 105 mill. kroner.

Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 145 000 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utlandet innenfor Alminnelig garantiordning og inkludert Gammel alminnelig ordning.

Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 3 150 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utviklingsland, men likevel slik at rammen ikke overstiger sju ganger det til enhver tid innestående beløp på ordningens grunnfond.

Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 5 000 mill. kroner ved byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien.

Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme på 20 000 mill. kroner ved etablering av langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri.

IX

Dekning av forsikringstilfeller

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2016 kan:

gi tilsagn til Institutt for energiteknikk og Statsbygg om dekning av forsikringsansvar for inntil 80 000 000 euro overfor tredjeperson for instituttets og Statsbyggs ansvar etter lov av 12. mai 1972 nr. 28 om atomenergivirksomhet, kapittel III.

inngå avtaler om forsikringsansvar under beredskapsordningen for statlig varekrigsforsikring innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar på 2 000 mill. kroner.

X

Utlånsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2016 kan:

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye landsdekkende innovasjonslån innenfor en ramme på 600 mill. kroner.

gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye lån under lavrisikolåneordningen innenfor en ramme på 2 500 mill. kroner.

gi Eksportkreditt Norge AS fullmakt til å gi tilsagn om lån i tråd med selskapets og eksportkredittordningens formål uten en øvre ramme.

XI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser knyttet til miljøtiltak

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2016 kan pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for inntil 190 mill. kroner til gjennomføring av pålagte miljøtiltak på Løkken.

Andre fullmakter

XII

Fullmakt til å bortfeste

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2016 kan bortfeste hjemfalte gruveeiendommer til museale formål vederlagsfritt.

XIII

Fullmakt til å erverve og avhende aksjer og opsjoner

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2016 kan gi Garantiinstituttet for eksportkreditt anledning til å erverve og avhende aksjer og opsjoner med formål å få dekning for krav i misligholds- og gjenvinningssaker. Eierskapet skal være midlertidig.

XIV

Endring i statlige eierposter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2016 gjennom salg av aksjer eller gjennom andre transaksjoner kan:

redusere eierskapet i Ambita AS helt eller delvis.

redusere eierskapet i Entra ASA helt eller delvis.

redusere eierskapet i Mesta AS helt eller delvis.

redusere eierskapet i SAS AB helt eller delvis.

redusere eierskapet i Telenor ASA ned mot 34 prosent.

XV

Salgsfullmakt og nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2016 kan avhende eiendom på Raudsand i Nesset kommune i Møre og Romsdal. Utgifter knyttet til eventuell avhending kan trekkes fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 3900, (Ny) post 30.

Landbruks- og matdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2016 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1100 post 01

kap. 4100 post 01

kap. 1115 post 01

kap. 4115 post 02

kap. 1142 post 01

kap. 4142 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen under kap. 1100 Landbruks- og matdepartementet, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, med et beløp som tilsvarer merinntektene fra salg av eiendom. Ubenyttede merinntekter fra salg av eiendom kan regnes med ved utregning av overførbart beløp under bevilgningen.

III

Forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2016 kan overskride bevilgningen under kap. 1142 Landbruksdirektoratet, post 01 Driftsutgifter, med inntil 0,5 mill. kroner i forbindelse med forskuttering av utgifter til tvangsflytting av rein.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2016 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade, erstatninger

63,9 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Salg av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2016 kan selge innkjøpt og opprinnelig statseiendom for inntil 25 mill. kroner.

VI

Salg av aksjer og andeler

Stortinget samtykker i at Norsk institutt for bioøkonomi i 2016 kan selge aksjer og andeler i følgende selskaper, og benytte inntektene fra salget:

Gladmat AS

Vågønes Barnehage AS

Dimensions Agri Technologies AS

Svanvik Næringsbygg AS

Kapp Næringshage AS

Oi! Trøndersk mat og drikke AS

Kulturlandskapssenteret i Telemark AS

Nortura SA

Høgskulen for landbruk og bygdeutvikling SA

Sognefrukt SA

Vestskog SA

Felleskjøpet Agri SA

VII

Fullmakt til nedsalg i Veterinærmedisinsk oppdragssenter AS

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2016 gjennom salg av aksjer eller gjennom andre transaksjoner kan redusere eller avvikle eierskapet i Veterinærmedisinsk oppdragssenter AS.

Samferdselsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakt

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2016 kan:

overskride bevilgningen på

mot tilsvarende merinntekt under

kap. 1313 post 01

kap. 4313 post 02

kap. 1320 postene 23, 30 og 72

kap. 4320 postene 01, 02 og 03

kap. 1350 post 23

kap. 4350 postene 01, 02, 03 og 06

kap. 1350 post 25

kap. 4350 post 07

kap. 1350 post 30

kap. 4350 postene 02 og 37

kap. 1354 post 21

kap. 4354 post 01

kap. 1360 postene 01 og 45

kap. 4360 post 02 og kap. 5577 post 74

kap. 1361 post 01

kap. 4361 post 07

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

nytte inntil 10 mill. kroner av salgsinntekter fra salg av ikke næringsaktive fiskerihavner under kap. 4360, post 02 til følgende formål under kap. 1360, post 30:

dekning av salgsomkostninger forbundet med salget.

oppgradering og vedlikehold av fiskerihavner under kap. 1360, post 30.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2016 kan overskride bevilgningen under kap. 1360 Kystverket, post 21 Spesielle driftsutgifter, med inntil 70 mill. kroner pr. aksjon dersom det er nødvendig å sette i verk tiltak mot akutt forurensing uten opphold og før Kongen kan gi slikt samtykke.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2016 kan bestille materiell utover gitte bevilgninger, likevel slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1350

Jernbaneverket

23, 25 og 30

Drift, vedlikehold og investeringer

1 000 mill. kroner

1360

Kystverket

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

88 mill. kroner

V

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2016 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitt bevilgning, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1350

Jernbaneverket

30

Investeringer i linjen

10 mill. kroner

VI

Fullmakt til forskuttering

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2016 kan inngå avtaler om forskuttering av midler utover gitt bevilgning inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Ramme for samlede, løpende refusjonsforpliktelser

1320

Statens vegvesen

30, 31, 36 og 37

Investeringer, riksveg

3 500 mill. kroner

1350

Jernbaneverket

30

Investeringer i linjen

200 mill. kroner

Forskutteringene skal refunderes uten kompensasjon for renter og prisstigning.

VII

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser for investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2016 kan:

starte opp disse investeringsprosjektene:

innenfor en kostnadsramme på:

Rv 36 Skyggestein - Skjelbredstrand

639 mill. kroner

E16 Øye - Eidsbru

772 mill. kroner

Rv 77 Tjernfjellet

555 mill. kroner

E6 Tana bru

636 mill. kroner

Fullmaktene gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for det enkelte prosjekt. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

gjennomføre dette tidligere godkjente investeringsprosjektet:

innenfor en endret kostnadsramme på:

E105 Elvenes - Hesseng

724 mill. kroner

Fullmakten gjelder også forpliktelser som inngås i senere budsjettår, innenfor kostnadsrammen for prosjektet. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

pådra forpliktelser som inngås i senere budsjettår innenfor det enkelte prosjekts kostnadsramme for prosjekter som har startet opp før 2016 og er omtalt i Prop. 1 S. Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å prisjustere kostnadsrammen i senere år.

forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning for prosjekter som ikke er omtalt med kostnadsramme overfor Stortinget inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

1320

Statens vegvesen

30, 31, 34, 36 og 37

Investeringer, riksveg

4 800 mill. kroner

1350

Jernbaneverket

30 og 34

Investeringer

1 000 mill. kroner

30

Planlegging av nye prosjekter

2 400 mill. kroner

1360

Kystverket

30 og 34

Investeringer

450 mill. kroner

VIII

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for drifts- og vedlikeholdsarbeider

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2016 kan forplikte staten for framtidige budsjettår ut over gitt bevilgning inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1320

Statens vegvesen

23 og 34

Drift og vedlikehold

5 900 mill. kroner

2 500 mill. kroner

1350

Jernbaneverket

23, 25 og 34

Drift og vedlikehold

6 000 mill. kroner

2 400 mill. kroner

IX

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for riksvegferjedriften

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2016 kan forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1320 Statens vegvesen, post 72 Kjøp av riksvegferjetjenester, slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 12 650 mill. kroner, og slik at forpliktelsene som forfaller hvert år ikke overstiger 1 700 mill. kroner.

Fullmakter til utbyggingselskapet for veg

X

Fullmakt til å inngå avtale med utbyggingsselskapet for veg

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2016 kan opprette utbyggingsselskapet for veg og inngå avtale med selskapet om utbygging av fastsatt oppstartportefølje.

XI

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser for utbyggingsselskapet for veg

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2016 kan forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1321 Utbyggingsselskap for veg, post 70 Tilskudd til utbyggingsselskap for veg, likevel slik at samlet ramme for forpliktelser ikke overstiger 20 000 mill. kroner og årlige forpliktelser ikke overstiger 5 000 mill. kroner.

XII

Fullmakt til å aktivere driftskreditt til utbyggingsselskapet for veg i statens kapitalregnskap

Stortinget samtykker i at driftskredittrammen til utbyggingsselskapet for veg aktiveres i statens kapitalregnskap.

Andre fullmakter

XIII

Salg og bortfeste av fast eiendom

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2016 kan selge og bortfeste fast eiendom inntil en verdi av 50 mill. kroner i hvert enkelt tilfelle.

XIV

Investeringsramme for transporttiltak i fylkene

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2016 kan gi tilsagn om rentekompensasjon tilsvarende en investeringsramme på 3 000 mill. kroner over kap. 1320 Statens vegvesen, post 61 Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene.

XV

Oslopakke 3

Stortinget samtykker i at Fjellinjen AS i 2016 får fullmakt til å ta opp lån på inntil 400 mill. kroner i tråd med vilkårene i omtalen under programkategori 21.30 Vegformål i Prop. 1 S (2015–2016).

XVI

Restverdisikring for eksisterende materiell, oppgraderinger av eksisterende materiell og investeringer i nytt materiell

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet, for det materiellet som inngår i statens trafikkavtale med NSB AS, i 2016 kan:

gi NSB AS en restverdigaranti for bokførte verdier på inntil 6 162 mill. kroner.

gi NSB AS ytterligere restverdigaranti på oppgraderinger og nyinvesteringer innenfor en ramme på inntil 1 550 mill. kroner knyttet til Gjøvikbanen, Vossabanen og kapasitetsøkning Østlandet. Det legges til grunn 75 pst. restverdigaranti.

XVII

Endring i statlige eierposter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2016 gjennom salg av aksjer eller ved industrielle transaksjoner kan redusere eierskapet i Baneservice AS helt eller delvis.

XVIII

Overføringer til og fra reguleringsfondet

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2016 kan overføre inntil 10 mill. kroner til eller fra Nasjonal kommunikasjonsmyndighets reguleringsfond.

XIX

Innkreving av bompenger

Stortinget samtykker i at bompengeselskapet kan kreve inn bompenger til delvis bompengefinansiering av Bergensprogrammet i Hordaland i tråd med vilkårene i denne proposisjonen.

Samferdselsdepartementet får fullmakt til å inngå tilleggsavtale med bompengeselskapet for Bergensprogrammet og fastsette nærmere regler for innkrevingen.

Klima- og miljødepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2016 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1400 post 01

kap. 1420 post 23

kap. 4400 post 02

kap. 4420 postene 01, 04, 06, 08 og 09

kap. 1429 post 01

kap. 4429 postene 02 og 09

kap. 1471 post 01

kap. 4471 postene 01 og 03

kap. 1471 post 21

kap. 4471 post 21

kap. 1472 post 50

kap. 5578 post 70

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelser

Stortinget samtykker i at:

Klima- og miljødepartementet i 2016 kan overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 1 Driftsutgifter, til dekning av honorarer, transaksjonskostnader og utgifter til faglig bistand i forbindelse med salg av klimakvoter.

Klima- og miljødepartementet i 2016 kan overskride bevilgningen på kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Kvotekjøp, generell ordning, med et beløp som tilsvarer inntekter fra salg av klimakvoter som er regnskapsført på kap. 4481 Salg av klimakvoter, post 1 Salgsinntekter.

IV

Kjøp av klimakvoter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2016 kan inngå avtaler om kjøp av klimakvoter ved bruk av Kyoto-mekanismene innenfor en samlet ramme på 2 000 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser under kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Kvotekjøp, generell ordning.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2016 kan foreta bestillinger av materiell o.l. utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1420

Miljødirektoratet

22

Statlige vannmiljøtiltak

19,0 mill. kroner

31

Tiltak i verneområder

3,0 mill. kroner

1429

Riksantikvaren

22

Bevaringsoppgaver

7,0 mill. kroner

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2016 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1420

Miljødirektoratet

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder

55,0 mill. kroner

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner

8,8 mill. kroner

33

Statlige erverv, nytt vern

11,2 mill. kroner

34

Statlige erverv, nasjonalparker

1,0 mill. kroner

35

Statlige erverv, skogvern

116,4 mill. kroner

78

Friluftsformål

3,0 mill. kroner

85

Naturinformasjonssentre

2,0 mill. kroner

1429

Riksantikvaren

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner

4,0 mill. kroner

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap

30,0 mill. kroner

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner

10,0 mill. kroner

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

10,0 mill. kroner

74

Tilskudd til fartøyvern

12,0 mill. kroner

1482

79

73

Tilskudd til verdensarven

Internasjonale klima- og utviklingstiltak

Klima- og skogsatsingen

10,0 mill. kroner

953,0 mill. kroner

VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2016 kan pådra forpliktelser for framtidige år til å kjøpe inn materiell og til å gi tilsagn om tilskudd ut over gitt bevilgning under kap. 1420 Miljødirektoratet, postene 39, 69 og 79 Oppryddingstiltak, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger 66,7 mill. kroner.

VIII

Utbetaling av tilskudd

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2016 gis unntak fra bestemmelsene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger på følgende måte:

Utbetalinger av tilskudd til utviklingsformål kan foretas én gang i året for FNs klima- og skogprogram, Verdensbankens Forest Carbon Partnership Facility, Forest Investment Program og BioCarbon Fund plus.

Utbetalinger av kjernebidrag til Global Green Growth Institute kan foretas i henhold til organisasjonens regelverk.

IX

Utbetaling av renter på tilskudd

Stortinget samtykker i at opptjente renter på tilskudd som er utbetalt fra Norge under Klima- og skogsatsingen på kap. 1482, post 73 kan benyttes til tiltak som avtales mellom Klima- og miljødepartementet og den enkelte mottaker.

Finansdepartementet

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2016 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1600 post 01

kap. 4600 post 02

kap. 1600 post 21

kap. 4600 post 02

kap. 1605 post 01

kap. 4605 post 01

kap. 1610 post 01

kap. 4610 postene 01, 04 og 05

kap. 1618 post 01

kap. 4618 post 02

kap. 1618 post 01

kap. 4618 post 03

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen og berører derfor også kap. 1633, post 01, for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

overskride bevilgningen til oppdragsvirksomhet på kap. 1620 Statistisk sentralbyrå, post 21 Spesielle driftsutgifter, med et beløp som tilsvarer alle merinntektene på kap. 4620 Statistisk sentralbyrå, post 02 Oppdragsinntekter.

Ubrukte merinntekter og eventuelle mindreinntekter kan regnes med ved utregning av overførbart beløp på posten.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse, skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen og berører derfor også kap. 1633, post 01, for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

III

Fullmakter til overskridelse

Stortinget samtykker i at:

Statsministerens kontor i 2016 kan overskride bevilgningen på kap. 21 Statsrådet, post 01 Driftsutgifter, for å iverksette nødvendige sikkerhetstiltak for regjeringen.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

IV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2016 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1602

Finanstilsynet

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

10 mill. kroner

1610

Tolletaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

40 mill. kroner

1618

Skatteetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

35 mill. kroner

V

Fullmakt til å inngå avtaler om investeringsprosjekter

Stortinget samtykker i at:

en i 2016 kan inngå avtaler for oppgaver som blir avsluttet i 2016 og senere under kap. 41 Stortinget, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, innenfor den kostnadsrammen som er nevnt i Prop. 1 S (2015–2016).

Finansdepartementet i 2016 kan gjennomføre de investeringsprosjektene som er omtalt i Prop. 1 S (2015–2016) under kap. 1618 Skatteetaten, post 22 Større IT-prosjekter, innenfor de kostnadsrammer som der er angitt.

VI

Garantifullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2016 kan gi garantier for:

grunnkapitalen til Den nordiske investeringsbank innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt ansvar som ikke må overstige 1 243 659 651 euro.

lån fra Den nordiske investeringsbank vedrørende ordningen med prosjektinvesteringslån innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt garantiansvar som ikke må overstige 329 309 000 euro.

miljølån gjennom Den nordiske investeringsbank innenfor en totalramme for nye tilsagn og gammelt garantiansvar som ikke må overstige 57 354 136 euro.

VII

Fullmakt til fortsatt bobehandling

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet for 2016 kan bestemme at det under ordningen med oppfølging av statens krav i konkursbo pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger, men slik at totalrammen for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger 21,3 mill. kroner. Utbetalinger dekkes av bevilgningen under kap. 1618 Skatteetaten, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Andre fullmakter

VIII

Fullmakt til å korrigere uoppklarte differanser og feilposteringer i tidligere års statsregnskap

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2016 i enkeltsaker kan korrigere uoppklarte differanser i regnskapene og feilposteringer i statsregnskapet som gjelder tidligere års regnskaper, ved postering over konto for forskyvninger i balansen i statsregnskapet i det inneværende års regnskap. Fullmakten gjelder inntil 1 mill. kroner.

IX

Nettobudsjetteringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2016 kan:

trekke direkte utgifter i forbindelse med auksjonssalg fra salgsinntektene før det overskytende inntektsføres under kap. 4610 Tolletaten, post 02 Andre inntekter.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 1618 Skatteetaten, post 01 Driftsutgifter. refusjoner av fellesutgifter og liknende der Skatteetten framleier lokaler.

nettoføre som utgiftsreduksjon under kap. 1618 Skatteetaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, refusjoner fra andre offentlige institusjoner for investeringer Skatteetaten gjør i samarbeid med disse.

Forsvarsdepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2016 kan benytte alle merinntekter til å overskride enhver utgiftsbevilgning under Forsvarsdepartementet, med følgende unntak:

Inntekter fra militære bøter kan ikke benyttes som grunnlag for overskridelse.

Inntekter ved salg av større materiell kan benyttes med inntil 75 pst. til overskridelse av bevilgningen under kapittel 1760 Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift. Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

III

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2016 kan:

foreta bestillinger ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1720

Felles ledelse og kommandoapparat

01

Driftsutgifter

430 mill. kroner

1725

Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben

01

Driftsutgifter

75 mill. kroner

1731

Hæren

01

Driftsutgifter

30 mill. kroner

1732

Sjøforsvaret

01

Driftsutgifter

910 mill. kroner

1733

Luftforsvaret

01

Driftsutgifter

1 500 mill. kroner

1734

Heimevernet

01

Driftsutgifter

65 mill. kroner

1740

Forsvarets logistikkorganisasjon

01

Driftsutgifter

1 320 mill. kroner

1760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg

01

Driftsutgifter

100 mill. kroner

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel

80 mill. kroner

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

17 000 mill. kroner

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel

165 mill. kroner

1761

Nye kampfly med baseløsning

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

30 245 mill. kroner

1790

Kystvakten

01

Driftsutgifter

2 080 mill. kroner

1791

Redningshelikoptertjenesten

01

Driftsutgifter

60 mill. kroner

1792

Norske styrker i utlandet

01

Driftsutgifter

25 mill. kroner

1795

Kulturelle og allmennyttige formål

01

Driftsutgifter

2 mill. kroner

gi Forsvarets forskningsinstitutt fullmakt til å ha økonomiske forpliktelser på inntil 60 mill. kroner ut over det som dekkes av egne avsetninger.

IV

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2016 kan gi tilsagn om økonomisk støtte ut over bevilgningen, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1700

Forsvarsdepartementet

73

Forskning og utvikling

68 mill. kroner

Andre fullmakter

V

Nettobudsjettering av salgsomkostninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2016 kan trekke salgsomkostninger ved salg av materiell og fast eiendom fra salgsinntekter før det overskytende inntektsføres under kapittel 4760 Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg, post 45 Store nyanskaffelser og kapittel 4710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg, post 47 Salg av eiendom.

VI

Personell

Stortinget samtykker i at:

Forsvarsdepartementet i 2016 kan fastsette lengden på førstegangstjenesten, repetisjonstjenesten og heimevernstjenesten slik det går frem av Prop. 1 S (2015–2016).

enheter oppsatt med frivillig heimevernspersonell kan overføres til forsvarsgrener og fellesinstitusjoner, og benyttes i operasjoner i utlandet.

VII

Investeringsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2016 kan:

starte opp nye investeringsprosjekter, herunder større bygg- og eiendomsprosjekter, som er presentert som nye prosjekter i Prop. 1 S (2015–2016), innenfor de kostnadsrammer som der er omtalt.

endre tidligere godkjente prosjekter som anført i Prop. 1 S (2015–2016), herunder endrede kostnadsrammer.

starte opp og gjennomføre materiellinvesteringer, byggeprosjekter og innredningsprosjekter av lavere kategori.

nytte bevilgningen på den enkelte investeringspost, hhv. post 44, 45, 47 og 48 fritt mellom formål, bygg- og eiendomskategorier, anskaffelser og prosjekter som presentert i Prop. 1 S (2015–2016).

gjennomføre konsept- og definisjonsfasen av planlagte materiellanskaffelser.

igangsette planlegging og prosjektering av bygge-, anleggs- og innredningsprosjekter innenfor rammen av bevilgningen på de respektive poster.

inkludere gjennomføringskostnader i investeringsprosjektene for innredning, eiendom, bygg og anlegg på postene 45, 46 og 47.

VIII

Fullmakter vedrørende fast eiendom

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2016 kan:

avhende fast eiendom uansett verdi til markedspris når det ikke foreligger annet statlig behov for eiendommen. Eiendommene skal normalt legges ut for salg i markedet, men kan selges direkte til fylkeskommuner eller kommuner til markedspris, innenfor EØS-avtalens bestemmelser. Dersom eiendommene er aktuelle for frilufts- eller kulturformål kan de selges på samme vilkår til Statskog SF hvis ikke fylkeskommuner eller kommuner ønsker å kjøpe eiendommene. Likeledes kan eiendommer som er nødvendige for å oppfylle samfunnets målsetting om å opprettholde en selvfinansiert sivil luftfart, selges direkte til Avinor AS. Dette gjelder følgende eiendomskategorier:

rullebaner, taksebaner med tilhørende sikkerhetsområder, flyoppstillingsplasser og andre arealer og infrastruktur for flyoperasjoner

terminal innrettet mot det service- og tjenestebehov som forbrukere og myndigheter har bruk for

områder for kollektiv og privat tilbringertjeneste

kontorer og lignende

eiendommer for fremtidig utbygging

avhende fast eiendom til en verdi av inntil 100 000 kroner vederlagsfritt eller til underpris når særlige grunner foreligger.

IX

Tidspunkt for belastning av utgiftsbevilgninger

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2016 kan belaste utgiftsbevilgninger for bestillinger gjennom NSPA (NATO Support Agency), andre internasjonale organisasjoner eller andre lands myndigheter fra det tidspunkt materiell blir bestilt, selv om levering først skjer senere i budsjettåret eller i et etterfølgende budsjettår.

Olje- og energidepartementet

Fullmakt til å overskride gitte bevilgninger

II

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2016 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1800 post 21

kap. 4800 post 03

kap. 1810 post 21

kap. 4810 post 02

kap. 1820 post 21

kap. 4820 post 02

kap. 1820 post 22

kap. 4820 post 40

kap. 1830 post 22

kap. 4830 post 10

kap. 2490 post 45

kap. 5490 post 01

Merinntekt som gir grunnlag for overskridelse skal også dekke merverdiavgift knyttet til overskridelsen, og berører derfor også kap. 1633, post 01 for de statlige forvaltningsorganene som inngår i nettoordningen for merverdiavgift.

Merinntekter og eventuelle mindreinntekter tas med i beregningen av overføring av ubrukt bevilgning til neste år.

III

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2016 kan overskride bevilgningen under kap. 1815 Petoro AS, post 73 Statlig deltakelse i petroleumsvirksomhet på islandsk kontinentalsokkel med inntil 35 mill. kroner til utgifter som påløper i forbindelse med utvinningstillatelser som skal fordeles mellom deltakerne i utvinningstillatelsene etter deltakerandel.

IV

Fullmakt til overskridelse

Stortinget samtykker i at Kongen i 2016 kan overskride bevilgningen under:

kap. 1800 Olje- og energidepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter, til dekning av meglerhonorar og utgifter til faglig bistand ved statlig kjøp/salg av aksjeposter, rådgivning samt andre endringer som kan få betydning for eierstrukturen i Statoil ASA.

kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten med inntil 5 mrd. kroner ved utøvelse av statens forkjøpsrett ved overdragelser av andeler i utvinningstillatelser på norsk kontinentalsokkel.

V

Fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2016 kan utgiftsføre uten bevilgning under:

kap. 1815 Petoro AS, post 79 Erstatninger, erstatning til Norges Bank som omfatter netto rentetap og andre dokumenterte kostnader grunnet avvik i varslet og faktisk innbetaling av valuta fra SDØE til Norges Bank, jf. Avtale om overføring og kjøp av valuta fra SDØE til Norges Bank.

kap. 2440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, post 90 Lån til Norpipe Oil AS, med inntil 25 mill. kroner til utlån til Norpipe Oil AS.

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

VI

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2016 kan gi tilsagn utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt udekket ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Olje- og energidepartementet

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner mv.

126 mill. kroner

71

Tilskudd til Norsk Oljemuseum

32,6 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 mill. kroner

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 mill. kroner

1825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi

50

Overføring til Energifondet

400 mill. kroner

VII

Fullmakt til å inngå forpliktelser ut over gitt bevilgning

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2016 kan pådra seg forpliktelser utover gitte bevilgninger innenfor følgende beløp:

Kap

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1800

Olje- og energidepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 mill. kroner

1810

Oljedirektoratet

21

Spesielle driftsutgifter

10 mill. kroner

1815

Petoro AS

70

Administrasjon

35 mill. kroner

73

Statlig deltakelse i petroleumsvirksomhet på islandsk kontinentalsokkel

100 mill. kroner

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

22

Flom- og skredforebygging

100 mill. kroner

1830

Forskning og næringsutvikling

22

Forvaltningsrettet forskning og utvikling

10 mill. kroner

1840

CO₂-håndtering

70

Gassnova SF

20 mill. kroner

VIII

Garantifullmakt

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2016 kan gi Gassco AS garanti innenfor en samlet ramme på inntil 1 mrd. kroner for skader og tap ved mottaksterminalene på kontinentet som har oppstått som følge av forsettlige handlinger hos ledende personell i Gassco AS.

IX

Forpliktelser under avsetningsinstruksen og øvrige driftsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2016 kan godkjenne at staten pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, knyttet til:

løpende forretningsvirksomhet i interessentskapene, samt deltakelse i annen virksomhet som har tilknytning til leting og utvinning av petroleum.

avsetning av statens petroleum etter avsetningsinstruksen gitt Statoil ASA.

X

Utbyggingsrelaterte forpliktelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2016 kan godkjenne at staten pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, hvor øvre grense for statens forholdsmessige andel for det enkelte prosjekt/fase utgjør 5 mrd. kroner knyttet til deltakelse i:

utbyggingsprosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel.

utviklingsprosjekter under Gassled.

XI

Forpliktelser før plan for utbygging og drift og for anlegg og drift er behandlet

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2016 kan godkjenne at staten pådras forpliktelser utover gitte bevilgninger under kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten knyttet til kontraktsmessige forpliktelser i fasen før plan for utbygging og drift er godkjent eller før tillatelse til anlegg og drift er gitt, herunder forpliktelser knyttet til en pre-interessentskapsfase.

Andre fullmakter

XII

Utbyggingsprosjekter på norsk kontinentalsokkel

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2016 kan godkjenne prosjekter (planer for utbygging/anlegg og drift) på norsk kontinentalsokkel under følgende forutsetninger:

Prosjektet må ikke ha prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

Øvre grense for de samlede investeringer per prosjekt utgjør 20 mrd. kroner.

Hvert enkelt prosjekt må vise akseptabel samfunnsøkonomisk lønnsomhet og være rimelig robust mot endringer i prisutviklingen for olje og naturgass.

XIII

Overføring av eiendomsrett mot bruksrett

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2016 kan godkjenne overføring av eiendomsrett fra en rettighetshavergruppe hvor Petoro AS som forvalter av SDØE er en av rettighetshaverne, til en annen rettighetshavergruppe. Det forutsettes at Petoro AS som forvalter av SDØE er sikret tilstrekkelig bruksrett. Denne fullmakt vil gjelde for de prosjekter hvor Olje- og energidepartementet har fått fullmakt til å godkjenne plan for utbygging/anlegg og drift, samt ved mindre endringer for prosjekter hvor plan for utbygging/anlegg og drift allerede er godkjent. Fullmakten gis under forutsetning av at overføring av eiendomsrett ikke har prinsipielle eller samfunnsmessige sider av betydning.

XIV

Overdragelse av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2016 kan godkjenne overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler for Petoro AS som forvalter av SDØE der det antas at ressursene i utvinningstillatelsen på tidspunkt for overdragelsen er mindre enn 3 mill. Sm3 oljeekvivalenter.

XV

Overdragelse og samordning av andeler i utvinningstillatelser

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2016 i tråd med forutsetningene i St.prp. nr. 41 (2003–2004) kan godkjenne at Petoro AS kan delta i:

overdragelse (salg, kjøp eller bytte) av deltakerandeler i interessentskap hvor en rettighetshaver velger å tre ut av interessentskapet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

forenklet samordning av utvinningstillatelser med SDØE-andeler.

ny/endret plan for utbygging og drift av forekomster innenfor et samordnet område med SDØE-deltakelse.

overdragelse av deltakerandeler for å oppnå fortsatt harmonisering av deltakerandeler i utvinningstillatelser som er samordnet og hvor SDØE berøres av overdragelsen.

XVI

Overdragelse av andeler i rørledninger til Gassled

Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2016 kan godkjenne nødvendige transaksjoner for overdragelse av andeler for Petoro AS som forvalter av SDØE for å innlemme rørledninger og transportrelaterte anlegg med SDØE-andel i Gassled. Statens andel i Gassled skal justeres for å gjenspeile innlemmelsen.

XVII

Opphevelse av generalforsamlingsklausulen

Stortinget samtykker i at generalforsamlingsklausulen i 2016 skal kunne oppheves for gitte tillatelser og erstattes av en vetorett i tråd med konsesjonsdirektivet og petroleumsforskriftens § 12, dersom rettighetshaverne skulle ønske dette. Olje- og energidepartementet skal i så fall godkjenne dette i hvert enkelt tilfelle.

XVIII

Lån til TCM DA

Stortinget samtykker i at lån til TCM DA aktiveres i statens kapitalregnskap.

Vedlegg 1
Oversikt over utgifter og inntekter i statsbudsjettet for budsjetterminen 2016

i
1000 kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Drifts - utgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

Det kongelige hus

232 643

20 496

-

212 147

-

Regjering

344 500

344 500

-

-

-

Stortinget og underliggende institusjoner

2 326 000

1 542 100

565 000

218 900

-

Høyesterett

95 181

95 181

-

-

-

Utenriksdepartementet

37 414 428

5 970 202

284 507

29 859 359

1 300 360

Kunnskapsdepartementet

55 146 501

4 785 031

39 138

50 322 332

-

Kulturdepartementet

13 026 058

3 118 820

30 722

9 876 516

-

Justis- og beredskapsdepartementet

34 306 901

30 463 649

1 621 539

2 221 713

-

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

181 132 156

5 000 730

2 256 941

173 874 485

-

Arbeids- og sosialdepartementet

42 957 817

24 459 222

417 410

11 881 185

6 200 000

Helse- og omsorgsdepartementet

154 979 614

4 983 021

22 303

149 974 290

-

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

39 006 218

7 919 345

56 233

31 030 640

-

Nærings- og fiskeridepartementet

10 139 817

3 796 260

495 250

5 848 307

-

Landbruks- og matdepartementet

17 420 058

1 579 225

4 536

15 836 297

-

Samferdselsdepartementet

90 155 200

22 392 100

27 349 400

10 413 700

30 000 000

Klima- og miljødepartementet

8 892 456

2 494 515

483 576

5 914 365

-

Finansdepartementet

47 962 200

14 737 200

250 400

32 974 600

-

Forsvarsdepartementet

49 065 520

32 885 878

15 512 903

666 739

-

Olje- og energidepartementet

21 240 339

1 849 489

7 900

5 132 950

14 250 000

Ymse utgifter

5 250 000

5 250 000

-

-

-

Statsbankene

113 309 478

725 919

50 966

13 463 347

99 069 246

Statlig petroleumsvirksomhet

29 000 000

-

29 000 000

-

-

Statens forretningsdrift

3 468 318

-254 024

3 722 342

-

-

Folketrygden

439 513 944

-

-

439 513 944

-

Statens pensjonsfond utland

204 087 000

-

-

204 087 000

-

Sum utgifter

1 600 472 347

174 158 859

82 171 066

1 193 322 816

150 819 606

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folke- trygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

1. Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføringer fra Statens pensjonsfond utland)

929 573 804

312 269 980

1 241 843 784

2. Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld mv.)

1 010 138 797

439 513 944

1 449 652 741

Driftsutgifter

174 158 859

-

174 158 859

Nybygg anlegg mv.

82 171 066

-

82 171 066

Overføringer til andre

549 721 872

439 513 944

989 235 816

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

204 087 000

-

204 087 000

3. Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra Statens pensjonsfond utland (1-2)

-80 564 993

-127 243 964

-207 808 957

4. Overføring fra Statens pensjonsfond utland

207 808 957

-

207 808 957

5. Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

127 243 964

-127 243 964

-

i
1000 kroner

Inntekter

Samlede inntekter

Drifts- inntekter

Inntekter i samband med nybygg, anlegg mv.

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbake- betalinger mv.

Skatt på formue og inntekt

250 400 000

-

-

250 400 000

-

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

310 000 000

-

-

310 000 000

-

Tollinntekter

3 360 000

-

-

3 360 000

-

Merverdiavgift

263 500 000

-

-

263 500 000

-

Avgifter på alkohol

13 000 000

-

-

13 000 000

-

Avgifter på tobakk

7 200 000

-

-

7 200 000

-

Avgifter på motorvogner

30 168 000

-

-

30 168 000

-

Andre avgifter

51 623 502

-

-

51 623 502

-

Sum skatter og avgifter

929 251 502

-

-

929 251 502

-

Renter av statens forretningsdrift

76 753

-

-

76 753

-

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

2 245 205

200

2 229 405

15 600

-

Sum inntekter av statens forretningsdrift

2 321 958

200

2 229 405

92 353

-

Renter fra statsbankene

8 717 068

-

-

8 717 068

-

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

4 588 800

-

-

4 588 800

-

Utbytte ekskl. Statoil

13 470 702

-

-

13 470 702

-

Renteinntekter og utbytte (eksl. statens forretningsdrift og Statoil)

26 776 570

-

-

26 776 570

-

Inntekter under departementene

35 606 754

20 173 916

221 061

15 211 777

-

Overføring fra Norges Bank

14 800 000

-

-

14 800 000

-

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

-

-

-

-

-

Sum andre inntekter

50 406 754

20 173 916

221 061

30 011 777

-

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

119 900 000

92 200 000

23 700 000

4 000 000

-

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

97 805 000

-

-

97 805 000

-

Aksjeutbytte fra Statoil

15 382 000

-

-

15 382 000

-

Sum petroleumsinntekter

233 087 000

92 200 000

23 700 000

117 187 000

-

Tilbakebetalinger

96 532 038

-

-

-

96 532 038

Statens pensjonsfond utland

207 808 957

-

-

207 808 957

-

Sum inntekter

1 546 184 779

112 374 116

26 150 466

1 311 128 159

96 532 038

Statsbudsjettet folketrygden ikke medregnet

Folketrygden

Statsbudsjettet medregnet folketrygden

Lånetransaksjoner:

6. Utlån gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

150 819 606

-

150 819 606

Utlån til statsbanker

99 069 246

-

99 069 246

Gjeldsavdrag

-

-

-

Andre utlån, aksjetegning mv.

51 750 360

-

51 750 360

7. Tilbakebetalinger mv.

96 532 038

-

96 532 038

8. Utlån mv. (netto) (6 - 7)

54 287 568

-

54 287 568

9. Samlet finansieringsbehov - av kontantbeholdning og lånemidler (8 - 5)

-72 956 396

127 243 964

54 287 568

Vedlegg 2
Statsbudsjettet

Tabell 2.1 Hovedtallene i statsbudsjettet for perioden 2010-2016

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2015

Anslag regnskap 2015

Forslag 2016

2010

2011

2012

2013

2014

Driftsutgifter og investeringer ekskl. petroleumsvirksomhet

156 941

165 299

171 277
185 772
199 461
217 021
210 699
227 584

Driftsresultat forretningsdriften

-1 402

7

26
195
-349
-780
-634
-254

Renter av statsgjeld

19 939

17 207

12 819
12 186
11 117
12 872
11 381
10 698

Overføringer til andre

697 337

697 337

786 412
831 385
881 498
934 670
939 479
978 538

Utgifter ekskl. lån og petroleums-virksomhet

872 815

879 850

970 534
1 029 538
1 091 727
1 163 784
1 160 925
1 216 566

Inntekter ekskl. lån, oljeskatter og petroleumsvirksomhet

769 745

800 451

869 636
913 084
931 719
989 559
981 336
1 008 757

Oljekorrigert overskudd

-104 070

-79 399

-100 898
-116 454
-160 008
-174 225
-179 589
-207 809

Overført fra Statens pensjonsfond utland

109 356

84 158

104 550
117 340
156 164
174 225
179 589
207 809

Overskudd før lånetransaksjoner

5 286

4 759

3 652
885
-3 844
0
0
0

Oljeskatter

159 168

209 678

232 707
206 436
176 164
173 600
119 000
97 805

Utbytte fra Statoil

12 818

13 352

13 887
14 421
22 646
14 955
15 382
15 382

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

124 117

149 212

174 499
157 880
148 229
153 400
112 500
119 900

Utgifter til statlig petroleumsvirksomhet

-20 146

-21 439

-25 610
-33 585
-35 372
-38 000
-29 000
-29 000

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten

275 957

350 803

395 483
345 151
311 667
303 955
217 882
204 087

Overskudd før overføring til Statens pensjonsfond utland

171 887

271 404

294 585
228 697
151 658
129 730
38 293
-3 722

Utlån og avdrag, brutto

116 719

151 683

131 630
233 208
192 855
236 198
224 600
150 820

Tilbakebetalinger

73 430

83 301

158 728
96 233
215 040
103 243
115 069
96 532

Utlån, netto

43 289

68 382

-27 098
136 974
-22 185
132 955
109 531
54 288

Overskudd før lånetransaksjoner

5 286

4 759

3 652
885
-3 844
0
0
0

Samlet finansieringsbehov

38 003

63 623

-30 750
136 089
-18 341
132 955
109 531
54 288

Tabell 2.2 Samlede utgifter etter departement 2010 -2016

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2010

2011

2012

2013

2014

2015 ¹

2016 ²

Det kongelige hus og Slottsforvaltningen, Regjeringen, Stortinget og Høyesterett

1 950

2 018

2 221
2 305
2 438
2 639
2 998

Utenriksdepartementet

33 905

33 148

31 936
35 865
35 890

38 331

37 414

Kunnskapsdepartementet

68 287

42 624

41 057

43 816

47 844

51 307
55 147

Kulturdepartementet

7 910

8 566

8 950

9 759

12 460

12 642
13 026

Justis- og beredskapsdepartementet

26 410

26 654

27 995
31 637
34 740
33 273
34 307

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

96 138

141 867

153 204
159 424
172 049
174 369
181 132

Arbeids- og sosialdepartementet

45 626

50 027

57 322

70 704

62 493

55 596

42 958

Helse- og omsorgsdepartementet

106 534

113 369

116 112
121 545
131 313
145 138
154 980

Barne-, likestillings- og inkluderings-departementet

30 488

31 470

32 665

34 626

34 825

37 361

39 006

Nærings- og fiskeridepartementet

20 686

12 693

21 136
8 472
14 722
9 751
10 140

Fiskeri- og kystdepartementet

4 334

4 521

4 789
5 083
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

17 438

16 104

16 621

17 206

17 459

17 288

17 420

Samferdselsdepartementet

28 829

30 843

33 661
50 980
70 655
95 266
90 155

Klima- og miljødepartementet

4 492

4 756

5 065

5 420

8 616

8 072
8 892

Fornyings-, administrasjons- og kirke- departementet

6 222

6 336

6 420

6 724

0
0
0

Finansdepartementet

44 471

88 344

38 241

107 331

57 873

110 402
47 962

Forsvarsdepartementet

35 862

40 871

41 490

43 571

46 675

43 788

49 066

Olje- og energidepartementet

10 565

5 554

6 162

16 528

18 614

15 464

21 240

Ymse utgifter

131

105

66

61

0
10 458
5 250

Statsbankene

88 400

90 696

105 945
121 021
124 001
118 308
113 309

Statlig petroleumsvirksomhet

20 146

21 439

25 610

33 585

35 372

38 000

29 000

Statens forretningsdrift

1 623

2 629

2 539
2 568
1 986
1 860
3 468

Folketrygden

309 150

329 173

348 567

368 100

389 928

418 667
439 514

Statens pensjonsfond utland

275 957

350 804

395 483

345 151

311 667

303 955
204 087

Utgifter i alt

1 285 555

1 454 607

1 523 258
1 641 483
1 631 621
1 741 937
1 600 472

¹ Saldert budsjett 2015

² Forslag 2016 Prop. 1 S (2015–2016).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.3 Driftsutgifter (postene 1-29) etter departement 2010-2016

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2010

2011

2012

2013

2014

2015¹

2016²

Det kongelige hus og Slottsforvaltningen, Regjering, Stortinget og Høyesterett

1574

1 645

1 703

1 772
1 854
1 872
2 002

Utenriksdepartementet

5 374

4 868

4 825
5 245
5 510
5 446
5 970

Kunnskapsdepartementet

3 335

3 343

3 314
3 400
3 799
4 260
4 785

Kulturdepartementet

1 560

1 572

1 674
1 725
3 160
3 025
3 119

Justis- og beredskapsdepartementet

24 132

24 745

25 699
27 205
29 223
29 276
30 464

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

315

363

341
411
4 965
4 681
5 001

Arbeids- og sosialdepartementet

20 207

21 942

22 805

23 038
23 387
24 039
24 459

Helse- og omsorgsdepartementet

4 052

4 155

4 402

4 782
5 110
4 890
4 983

Barne-, likestillings- og inkluderings-departementet

6 593

6 786

6 906

7 138
7 319
7 806
7 919

Nærings- og fiskeridepartementet

1 794

1 793

1 876
1 938
4 015
3 649
3 796

Fiskeri- og kystdepartementet

3 068

3 275

3 345
3 521
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

1 596

1 581

1 620

1 708
1 673
1 588
1 579

Samferdselsdepartementet

13 588

14 356

15 013

15 831
19 789
20 391
22 392

Klima- og miljødepartementet

2 439

2 687

2 758

2 915
2 297
2 179
2 495

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

3 959

4 180

4 376

4 578
0
0
0

Finansdepartementet

8 188

8 544

8 659

9 571
9 027
13 875
14 737

Forsvarsdepartementet

25 925

31 289

31 716

32 606
33 808
31 650
32 886

Olje- og energidepartementet

1 587

1 696

2 244
2 130
1 639
1 428
1 849

Ymse utgifter

131

105

66
61
0
10 458
5 250

Statsbankene

612

656

662
668
721
723
726

Statlig petroleumsvirksomhet

82

2

0
1
0
0
0

Statens forretningsdrift

-534

7

26

195

-349

-780
-254

Folketrygden

0

0

0

0
0
0
0

Utgifter i alt

129 577

139 589

144 031

150 439
156 948
170 455
174 159

1 Saldert budsjett 2015

2 Forslag 2016 Prop. 1 S (2015–2016).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.4 Nybygg, anlegg mv. (postene 30-49) etter departement 2010-2016

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2010

2011

2012

2013

2014

2015 ¹

2016 ²

Det kongelige hus og Slottsforvaltningen, Regjering, Stortinget og Høyesterett

64

50

184
183
209
346
565

Utenriksdepartementet

34

45

28
93
179
100
285

Kunnskapsdepartementet

26

56

26

23
84
26
39

Kulturdepartementet

28

25

34

32
39
30
31

Justis- og beredskapsdepartementet

309

331

287
1 587
1 377
1 797
1 622

Kommunal- og moderniserings- departementet

1

2

2

1
1 122
1 592
2 257

Arbeids- og sosialdepartementet
962

658

281

312
689
403
417

Helse- og omsorgsdepartementet

24

33

28
20
24
22
22

Barne-, likestillings- og inkluderings-departementet

26

34

26
13
48

55

56

Nærings- og fiskeridepartementet

5

9

7
9
50
391
495

Fiskeri- og kystdepartementet

613

558

731
858
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

16

9

20

11
9

9

5

Samferdselsdepartementet

10 808

11 135

12 181

18 022
22 881
26 219
27 349

Klima- og miljødepartementet

505

432

523
429
544
433
484

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

788

663

806

828
0
0
0

Finansdepartementet

220

315

242
226
237
180
250

Forsvarsdepartementet

9 261

8 602

9 181
10 345
12 220

11 484

15 513

Olje- og energidepartementet

15

20

7
12
12

8

8

Ymse utgifter

0

0

0

0
0

0

0

Statsbankene

109

118

166

153
106
51
51

Statlig petroleumsvirksomhet

18 470

21 437

25 610

33 585
35 372
38 000
29 000

Statens forretningsdrift

2 147

2 623

2 513

2 372
2 335
2 640
3 722

Folketrygden

0

0

0

0
0

0

0

Statens pensjonsfond utland

0

0

0

0
0

0

0

Utgifter i alt

44 432

47 153

52 883
69 114
77 536

83 786

82 171

1 Saldert budsjett 2015

2 Forslag 2016 Prop. 1 S (2015–2016).

3 Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat.

Tabell 2.5 Overføringer til andre (postene 50-89) etter departement 2010-2016

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2010

2011

2012

2013

2014

2015 ¹

2016 ²

Det kongelige hus og Slottsforvaltningen, Regjering, Stortinget og Høyesterett

313

323

333
351
374
421
431

Utenriksdepartementet

28 022

27 478

26 295
29 616
29 279
31 675
29 859

Kunnskapsdepartementet

59 927

36 224

37 717
40 392
43 961
47 021
50 322

Kulturdepartementet

6 322

6 969

7 242
8 003
9 262
9 586
9 877

Justis- og beredskapsdepartementet

1 970

1 578

2 009
2 844
4 139
2 201
2 222

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

95 811

141 501

152 862
159 005
165 962
168 097
173 874

Arbeids- og sosialdepartementet

12 332

11 084

11 088
10 996
11 171
11 054
11 881

Helse- og omsorgsdepartementet

102 451

109 173

111 677
116 741
126 178
140 226
149 974

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

23 868

24 650

25 733
27 475
27 458
29 501
31 031

Nærings- og fiskeridepartementet

4 143

4 197

4 343
4 463
5 657
5 711
5 848

Fiskeri- og kystdepartementet

653

688

713
703
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

14 111

14 514

14 981
15 488
15 777
15 691
15 836

Samferdselsdepartementet

4 432

5 352

6 467
7 096
7 985
8 657
10 414

Klima- og miljødepartementet

1 548

1 637

1 785
2 076
5 776
5 460
5 914

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

1 475

1 493

1 237
1 318
0
0
0

Finansdepartementet

36 063

33 335

29 303
30 990
31 403
34 928
32 975

Forsvarsdepartementet

676

626

593
621
648
654
667

Olje- og energidepartementet

3 963

3 837

3 909
4 387
4 463
4 778
5 133

Ymse utgifter

0

0

0
0
0
0
0

Statsbankene

10 035

11 546

12 376
12 905
13 194
13 214
13 463

Statlig petroleumsvirksomhet

1 594

0

0
0
0
0
0

Statens forretningsdrift

10

0

0
0
0
0
0

Folketrygden

309 150

329 173

348 567
368 100
389 928
418 667
439 514

Statens pensjonsfond utland

275 957

350 804

395 483
345 151
311 667
303 955
204 087

Utgifter i alt

994 827

1 116 182

1 194 714
1 188 722
1 204 282
1 251 497
1 193 323

1 Saldert budsjett 2015

2 Forslag 2016 Prop. 1 S (2015–2016).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og folketrygden som vises separat

Tabell 2.6 Utlån, gjeldsavdrag mv. (postene 90-99) etter departement 2010-2016

Mill. kroner

Departement ³

Regnskap

Budsjett

2010

2011

2012

2013

2014

2015 1

2016 2

Det kongelige hus, Regjering, Stortinget og Høyesterett

0

0

0

0
0
0
0

Utenriksdepartementet

474

757

788

911
923
1 110
1 300

Kunnskapsdepartementet

5 000

3 000

0

0
0
0
0

Kulturdepartementet

0

0

0

0
0
0
0

Justis- og beredskapsdepartementet

0

0

0

0
0
0
0

Kommunal- og moderniserings- departementet

10

1

0
6
0
0
0

Arbeids- og sosialdepartementet

12 124

16 343

23 148
36 358
27 246
20 100
6 200

Helse- og omsorgsdepartementet

8

8

5
2
1
0
0

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

0

0

0

0
0
0
0

Nærings- og fiskeridepartementet

14 744

6 693

14 909
2 062
5 000
0
0

Fiskeri- og kystdepartementet

0

0

0

0
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

1 715

0

0

0
0
0
0

Samferdselsdepartementet

0

0

0

10 030
20 000
40 000
30 000

Klima- og miljødepartementet

0

0

0

0
0
0
0

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

0

0

0

0
0
0
0

Finansdepartementet

0

46 150

38
66 544
17 206
61 419
0

Forsvarsdepartementet

0

353

0
0
0
0
0

Olje- og energidepartementet

5 000

0

2
10 000
12 500
9 250
14 250

Ymse utgifter

0

0

0

0
0
0
0

Statsbankene

77 644

78 376

92 740
107 295
109 980
104 319
99 069

Statlig petroleumsvirksomhet

0

0

0

0
0
0
0

Statens forretningsdrift

0

0

0

0
0
0
0

Folketrygden

0

0

0

0
0
0
0

Statens pensjonsfond utland

0

0

0

0
0
0
0

Utgifter i alt

116 719

151 683

131 630

233 208
192 855
236 198
150 820

1 Saldert budsjett 2015

2 Forslag 2016 Prop. 1 S (2015–2016).

³ Departementenes budsjetter er uten ymse utgifter, statsbankene, statlig petroleumsvirksomhet, statens forretningsdrift og

folkeketrygden som vises separat.

Tabell 2.7 Skatter og avgifter i perioden 2010-2016

Mill. kroner

Kapittel

Regnskap

Budsjett

2010

2011

2012

2013

2014

2015 ¹

2016 ²

5501

Skatter på formue og inntekt

196 959

227 649

233 345
243 362
238 985
259 035
250 400

5506

Avgift av arv og gaver

2 377

1 754

1 887
2 246
1 880
0
0

5507

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

156 982

207 453

230 452
203 204
171 586
167 000
92 300

5508

Avgift på utslipp av CO₂ kontinentalsokkelen

2 166

2 189

2 251
3 293
4 516
6 600
5 500

5509

Avgift på utslipp av NOx kontinentalsokkelen

20

36

4
-61
62
0
5

5511

Tollinntekter

2 522

2 747

3 070
3 111
3 205
3 200
3 360

5521

Merverdiavgift

196 809

208 747

220 713
233 874
242 571
256 190
263 500

5526

Avgift på alkohol

11 320

11 863

12 140
12 239
12 643
12 600
13 000

5531

Avgift på tobakkvarer mv.

7 436

7 643

7 315
7 080
7 259
7 200
7 200

5536

Avgift på motorvogner mv.

Engangsavgift

19 715

20 123

21 175
20 184
18 533
18 534
17 700

Årsavgift

8 665

9 035

9 364
9 695
9 975
10 300
10 660

Vektårsavgift

334

331

326
328
359
380
368

Omregistreringsavgift

2 318

2 423

2 349
2 103
1 907
1 320
1 440

Avgift på bensin

7 389

0

0
0
0
0
0

Avgift på olje til motorvogn (autodieselavgift)

8 526

0

0
0
0
0
0

5537

Avgift på båter mv.

202

194

169
169
50
0
0

5538

Veibruksavgift på drivstoff

0

16 117

16 254
16 426
16 562
16 808
16 400

5541

Avgift på elektrisk kraft

7 322

7 337

7 140
7 961
7 538
8 880
9 000

5542

Avgift på mineralolje mv.

1 476

1 530

1 419
1 443
1 876
1 945
1 959

5543

Miljøavgift på mineralske produkter mv.

4 658

4 849

4 541
4 768
5 238
5 826
6 830

5546

Avgift på sluttbehandling av avfall

279

89

17
49
53
5
0

5547

Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier

2

2

2
2
1
2
2

5548

Miljøavgift på visse klimagasser

255

258

277
282
355
418
429

5549

Avgift på utslipp av NOx

67

98

114
55
58
38
54

5550

Miljøavgift på plantevernmidler

53

64

70
64
71
50
50

5551

Avgifter knyttet til mineralvirksomhet

2

5

22
20
6
5
4

5555

Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.

1 165

1 174

1 221
1 265
1 240
1 425
1 400

5556

Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.

1 736

1 784

1 835
1 911
1 968
1 830
2 040

5557

Avgift på sukker mv.

196

183

193
201
197
210
230

5559

Avgift på drikkevareemballasje

1 261

1 278

1 276
1 325
1 596
1 675
1 828

5560
Miljøavgift på plast- og papirposer
0
0
0
0
0
1 000
0

5565

Dokumentavgift

5 803

6 654

7 163
7 310
7 607
7 700
8 800

5568

Sektoravgifter under Kulturdepartementet

18

68

66
70
75
77
113

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og sosialdep.

0

0

0
46
89
89
97

5572

Sektoravgifter under Helse- og omsorgsdep.

197

177

184
192
167
153
184

5574

Sektoravgifter under Nærings- og fiskeridep.

0

136

142
149
317
341
436

5575

Sektoravgifter under Fiskeri- og kystdep.

822

890

925
889
0
0
0

5576

Sektoravgifter under Landbruks- og matdep.

738

794

301
140
135
125
125

5577
Sektoravgifter under Samferdselsdep.
0
0
0
0
841
829
749

5578

Sektoravgifter under Klima- og miljødep.

98

101

103
112
105
105
108

5580

Sektoravgifter under Finansdepartementet

250

282

293
312
309
336
341

5582

Sektoravgifter under Olje- og energidep.

1

0

2
0
160
168
154

5583

Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser

200

192

188
236
274
307
290

5584

Andre avgifter, etterslep utgåtte avgifter

0

0

0
0
0
0
0

5700

Trygdeavgift

91 936

102 437

104 279
111 686
119 936
131 763
134 600

5700

Arbeidsgiveravgift

130 415

138 542

147 538
157 743
164 015
171 090
175 400

Sum skatter og avgifter inkl. folketrygden

872 692

987 227

1 040 122
1 055 482
1 044 319
1 095 559
1 027 057

1 Saldert budsjett 2015

2 Forslag 2016 Prop. 1 S (2015–2016).

Tabell 2.8 Samlede inntekter i perioden 2010-2016

Mill. kroner

Regnskap

Saldert budsjett 2015

Anslag regnskap 2015

Forslag 2016

2010

2011

2012

2013

2014

Skatter på formue og inntekt

199 335

229 404

235 232
245 608
240 865

259 035

248 300
250 400

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

222 352

240 979

251 816
269 430
283 951

302 853

299 600
310 000

Tollinntekter

2 522

2 747

3 070
3 111
3 205
3 200
3 340
3 360

Merverdiavgift

196 809

208 747

220 713

233 874

242 571

256 190

252 000
263 500

Avgifter på alkohol

11 320

11 863

12 140
12 239
12 643

12 600

12 700
13 000

Avgifter på tobakk

7 436

7 643

7 315

7 080

7 259

7 200

7 125
7 200

Avgifter på motorvogner

46 948

31 912

33 213
32 309
30 773

30 534

29 930
30 168

Andre avgifter

26 802

44 255

43 916

45 396

46 888

50 347
48 962
51 624

Sum skatter og avgifter

713 524

777 549

807 415

849 047

868 156

921 959
901 957
929 252

Renter av statens forretningsdrift

48

63

74

85

80

86
83
77

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

2 349

2 590

2 010

1 964
2 334

2 041

2 199
2 245

Sum inntekter av statens forretningsdrift

2 397

2 654

2 084

2 049
2 413

2 127

2 282
2 322

Renter fra statsbankene

7 444

8 079

7 795

8 370

9 014
9 246
9 216
8 717

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

10 781

10 984

8 913

6 585

5 657
6 063
5 071
4 589

Utbytte ekskl. Statoil

5 572

17 900

13 277

14 528
14 029
16 667
19 600
13 471

Sum renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Statoil)

23 797

36 963

29 985

29 484

28 699

31 976
33 887
26 777

Inntekter under departementene

28 944

34 117

30 152

32 505

32 451

30 498
32 792
35 607

Overføring fra Norges Bank

0

0

0

0

0

3 000
10 419
14 800

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0

0

0

0

0

0

0
0

Sum andre inntekter

28 944

34 117

30 152

32 505

32 451

33 498
43 211
50 407

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

124 117

149 212

174 499
157 880
148 229
153 400
112 500
119 900

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

159 168

209 678

232 707
206 436
176 164

173 600

119 000
97 805

Aksjeutbytte fra Statoil

12 818

13 352

13 887

14 421

22 646

14 955

15 382
15 382

Sum petroleumsinntekter

296 104

372 242

421 093

378 737
347 039
341 955
246 882
233 087

Tilbakebetalinger

73 430

83 301

158 728
96 233
215 040
103 243
115 069
96 532

Statens pensjonsfond utland

109 356

84 158

104 550
117 340
156 164
174 225
179 589
207 809

Sum inntekter

1 247 552

1 390 984

1 554 008

1 505 394
1 649 962

1 608 982

1 522 876
1 546 185

Tabell 2.9 Vedtatt budsjett 2015 (des.2014). Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer.

1000 kroner.

Statens egne driftsutgifter

Overføringer

Samlede utgifter

I alt

Driftsutgifter. (postnr. 01)

Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29)

Driftsresultat forretnings driften (postnr. 24)

Nybygg, anlegg (postnr. 30-49)

I alt

Andre statsregn- skaper (postnr. 50-59)

Kom- muner (postnr. 60-69)

Andre overføringer (postnr. 70-89)

Utlån gjeldsavdrag mv. (postnr. 90-99)

Det kongelige hus

227610

19842

19842

0

0

0

207768

207768

0

0

0

Regjering

330971

330971

316589

14382

0

0

0

0

0

0

0

Stortinget og underliggende institusjoner

1988200

1428400

1428400

0

0

346300

213500

0

0

213500

0

Høyesterett

92352

92352

92352

0

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

38331251

5445592

3745892

1699700

0

100072

31675227

0

0

31675227

1110360

Kunnskapsdepartementet

51306842

4259727

1630381

2629346

0

25754

47021361

34084058

2471865

10465438

0

Kulturdepartementet

12642009

3025316

2864910

160406

0

30208

9586485

1370612

89095

8126778

0

Justis- og beredskapsdepartementet

33273415

29275782

27009360

2266422

0

1796982

2200651

305528

382358

1512765

0

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

174369288

4680506

3563784

1116722

0

1591700

168097082

351882

162398550

5346650

0

Arbeids- og sosialdepartementet

55596063

24039111

23748375

290736

0

402878

11054074

252304

172720

10629050

20100000

Helse- og omsorgsdepartementet

145137944

4889809

3036449

1853360

0

21717

140226418

342570

6166084

133717764

0

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

37361493

7806181

5715414

2090767

0

54755

29500557

244646

11479120

17776791

0

Nærings- og fiskeridepartementet

9750910

3648637

2644640

1003997

0

391100

5711173

2169108

540000

3002065

0

Landbruks- og matdepartementet

17288478

1588332

1566374

21958

0

9417

15690729

1995120

134933

13560676

0

Samferdselsdepartementet

95265893

20390815

2385209

18005606

0

26218540

8656538

136991

2322617

6196930

40000000

Klima- og miljødepartementet

8072379

2179336

1261133

918203

0

433178

5459865

522559

59620

4877686

0

Finansdepartementet

110402340

13874940

13114020

760920

0

180300

34928100

20000

20200000

14708100

61419000

Forsvarsdepartementet

43787866

31649751

30220239

1429512

0

11484359

653756

186117

0

467639

0

Olje- og energidepartementet

15464355

1428344

908836

519508

0

7900

4778111

2391126

14000

2372985

9250000

Ymse utgifter

10458033

10458033

10458033

0

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

118307502

723199

709912

13287

0

51094

13214095

6329415

0

6884680

104319114

Statlig petroleumsvirksomhet

38000000

0

0

0

0

38000000

0

0

0

0

0

Statens forretningsdrift

1860298

-779862

0

0

-779862

2640160

0

0

0

0

0

Folketrygden

418666836

0

0

0

0

0

418666836

0

336000

418330836

0

Statens pensjonsfond utland

303955000

0

0

0

0

0

303955000

303955000

0

0

0

Sum utgifter

1741937328

170455114

136440144

34794832

-779862

83786414

1251497326

354864804

206766962

689865560

236198474

Tabell 2.10 Forslag for 2016. Utgifter fordelt etter departement og de forskjellige grupper av postnummer

1000 kroner

Statens egne driftsutgifter

Overføringer

Samlede utgifter

I alt

Driftsutgifter. (postnr. 01)

Spesielle driftsutgifter (postnr. 21-23 og 25-29)

Drifts- resultat forretnings driften (postnr. 24)

Nybygg, anlegg (postnr. 30-49)

I alt

Andre statsregn-skaper (postnr. 50-59)

Kom- muner (postnr. 60-69)

Andre overføringer (postnr. 70-89)

Utlån gjelds- avdrag mv. (postnr. 90-99)

Det kongelige hus

232643

20496

20496

0

0

0

212147

212147

0

0

0

Regjering

344500

344500

322900

21600

0

0

0

0

0

0

0

Stortinget og underliggende institusjoner

2326000

1542100

1527100

15000

0

565000

218900

0

0

218900

0

Høyesterett

95181

95181

95181

0

0

0

0

0

0

0

0

Utenriksdepartementet

37414428

5970202

4041358

1928844

0

284507

29859359

0

0

29859359

1300360

Kunnskapsdepartementet

55146501

4785031

1742146

3042885

0

39138

50322332

36064461

2654575

11603296

0

Kulturdepartementet

13026058

3118820

2945335

173485

0

30722

9876516

1498092

64503

8313921

0

Justis- og beredskapsdepartementet

34306901

30463649

28097985

2365664

0

1621539

2221713

325266

381567

1514880

0

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

181132156

5000730

3778368

1222362

0

2256941

173874485

364280

168132764

5377441

0

Arbeids- og sosialdepartementet

42957817

24459222

24188642

270580

0

417410

11881185

254320

177730

11449135

6200000

Helse- og omsorgsdepartementet

154979614

4983021

3175328

1807693

0

22303

149974290

363741

6722505

142888044

0

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

39006218

7919345

5661598

2257747

0

56233

31030640

232022

13306275

17492343

0

Nærings- og fiskeridepartementet

10139817

3796260

2721990

1074270

0

495250

5848307

2384750

180000

3283557

0

Landbruks- og matdepartementet

17420058

1579225

1545890

33335

0

4536

15836297

2024562

138846

13672889

0

Samferdselsdepartementet

90155200

22392100

2447300

19944800

0

27349400

10413700

140300

2133700

8139700

30000000

Klima- og miljødepartementet

8892456

2494515

1271014

1223501

0

483576

5914365

539323

157355

5217687

0

Finansdepartementet

47962200

14737200

13873300

863900

0

250400

32974600

20000

20350000

12604600

0

Forsvarsdepartementet

49065520

32885878

31214936

1670942

0

15512903

666739

189135

0

477604

0

Olje- og energidepartementet

21240339

1849489

937389

912100

0

7900

5132950

2689500

14000

2429450

14250000

Ymse utgifter

5250000

5250000

5250000

0

0

0

0

0

0

0

0

Statsbankene

113309478

725919

713566

12353

0

50966

13463347

6708638

0

6754709

99069246

Statlig petroleumsvirksomhet

29000000

0

0

0

0

29000000

0

0

0

0

0

Statens forretningsdrift

3468318

-254024

0

0

-254024

3722342

0

0

0

0

0

Folketrygden

439513944

0

0

0

0

0

439513944

0

340000

439173944

0

Statens pensjonsfond utland

204087000

0

0

0

0

0

204087000

204087000

0

0

0

Sum utgifter

1600472347

174158859

135571822

38841061

-254024

82171066

1193322816

258097537

214753820

720471459

150819606

Vedlegg 3
Bevilgningsregnskapet

Tabell 3.1 Utgifter og inntekter i bevilgningsregnskapet pr. 1. halvår 2015

Mill. kroner

Utgifter

Overført fra forrige termin

Budsjettets stilling 2015

Samlet til disposisjon

Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Det kongelige hus

0
228
228
176
52

Regjering

12
345
357
170
187

Stortinget og underliggende institusjoner

23
2 077
2 100
947
1 153

Høyesterett

2
100
102
43
59

Utenriksdepartementet

1 010
38 650
39 660
16 304
23 356

Kunnskapsdepartementet

274
51 658
51 932
30 832
21 100

Kulturdepartementet

221
12 723
12 945
7 839
5 106

Justis- og beredskapsdepartementet

786
33 289
34 075
15 728
18 347

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

997
176 119
177 116
106 822
70 293

Arbeids- og sosialdepartementet

900
43 639
44 539
23 139
21 400

Helse- og omsorgsdepartementet

368
146 933
147 301
73 070
74 231

Barne-, likestillings- og inkluderings-departementet

146
37 245
37 391
17 660
19 731

Nærings- og fiskeridepartementet

339
10 583
10 922
4 664
6 258

Landbruks- og matdepartementet

274
17 388
17 661
14 131
3 530

Samferdselsdepartementet

1 563
95 504
97 067
63 726
33 341

Klima- og miljødepartementet

547
8 288
8 834
2 947
5 887

Finansdepartementet

685
109 918
110 603
87 162
23 441

Forsvarsdepartementet

2 434
44 131
46 565
20 099
26 466

Olje- og energidepartementet

397
15 698
16 095
13 486
2 610

Ymse utgifter

0
7 871
7 871
0
7 871

Statsbankene

1 048
118 057
119 105
63 391
55 714

Statlig petroleumsvirksomhet

0
29 000
29 000
14 780
14 220

Statens forretningsdrift

172
2 223
2 394
468
1 926

Folketrygden

169
420 090
420 258
206 568
213 690

Statens pensjonsfond utland

0
303 955
303 955
17 646
286 309

Sum utgifter

12 366
1 725 710
1 738 076
801 799

936 277

Nedgang i diverse beholdninger

0

0

0

0

0

Totalsum

12 366
1 725 710
1 738 076
801 799

936 277

Mill. kroner

Inntekter

Budsjettets stilling 2015

Regnskap for 1. halvår

Gjenstående beløp

Skatt på formue og inntekt

259 314
143 259
116 055

Arbeidsgiveravgift og trygdeavgift

302 837
148 855
153 982

Tollinntekter

3 200
1 550
1 650

Merverdiavgift

256 165
122 290
133 875

Avgifter på alkohol

12 600
6 211
6 389

Avgifter på tobakk

7 200
3 513
3 687

Avgifter på motorvogner

30 534
19 740
10 794

Andre avgifter

49 629
23 787
25 841

Sum skatter og avgifter

921 479

469 205

452 273

Renter av statens forretningsdrift

83
-2
85

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

2 199

630
1 569

Sum inntekter av statens forretningsdrift

2 282

628

1 654

Renter fra statsbankene

9 216
4 741
4 475

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

5 513
3 127
2 386

Aksjeutbytte ekskl. Statoil

19 600

8 465

11 135

Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Statoil)

34 328
16 332
17 996

Inntekter under departementene

32 792

14 752
18 040

Overføring fra Norges Bank

10 419

10 419

0

Tilbakeføring av midler fra Statens banksikringsfond

0

0

0

Sum andre inntekter

43 211

25 171

18 040

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

118 400
68 022
50 378

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

173 600
71 923
101 677

Aksjeutbytte fra Statoil

15 382
7 691
7 691

Sum petroleumsinntekter

307 382
147 636
159 746

Tilbakebetalinger

115 069

67 898

47 170

Statens pensjonsfond utland

174 225

0

174 225

Sum inntekter

1 597 975

726 871

871 104

Tabell 3.2 Bevilgningsregnskapet for 1. halvår 2014 og 2015

Mill. kroner

Utgifter

Samlede utgifter

Driftsutgifter

Nybygg, anlegg mv.

Overføringer til andre

Utlån, gjelds- avdrag mv.

2014

2015

2014

2015

2014

2015

2014

2015

2014

2015

Det kongelige hus

151
176

14

15

0

0

136

161
0
0

Regjering

161
170

161

170

0

0

0

0
0
0

Stortinget og underliggende institusjoner

851
947

682

692
73
149
96
106
0
0

Høyesterett

44
43
44
43

0

0

0

0
0
0

Utenriksdepartementet

15 094
16 304

1 779

1 887
70
124

12 322

13 183
923
1 110

Kunnskapsdepartementet

28 935
30 832

1 554

1 552
59
16
27 323
29 264
0
0

Kulturdepartementet

6 765
7 839
1 519
1 550
10
6

5 235

6 283
0
0

Justis- og beredskapsdep.

15 319
15 728

13 679

14 410
323
521

1 318

797
0
0

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

104 194
106 822
2 314
2 340
458
789
101 421
103 694
0
0

Arbeids- og sosialdepartementet

32 216
23 139

11 522

11 863
215
227

5 399

5 568
15 080
5 481

Helse- og omsorgsdepartementet

66 723
73 070
2 273
2 288
3
6
64 447
70 775
0
0

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet

17 603
17 660
3 574
3 629
18
23
14 010
14 007
0
0

Nærings- og fiskeridepartementet

3 587
4 664
1 848
1 763
15
362
1 723
2 334
0
205

Fiskeri- og kystdepartementet

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Landbruks- og matdepartementet

13 433
14 131

783

763
2
25

12 648

13 343
0
0

Samferdselsdepartementet

41 121
63 726
8 402
8 831
9 010
10 967

3 709

3 929
20 000
40 000

Klima- og miljødepartementet

3 054
2 947
937
964
169
72
1 949
1 911
0
0

Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

0
0

0

0
0
0
0
0
0
0

Finansdepartementet

38 772
87 162

4 423

6 673
80
67

19 732

20 503
14 537
59 919

Forsvarsdepartementet

20 394
20 099

15 900

15 628
4 225
4 104
270
367
0
0

Olje- og energidepartementet

12 034
13 486
660
699
3
4
3 121
3 532
8 250
9 250

Ymse utgifter

0
0

0

0

0

0

0

0
0
0

Statsbankene

61 908
63 391
329
346
59
28

6 063

6 492
55 457
56 525

Statlig petroleumsvirksomhet

18 284
14 780

0

0

18 284

14 780

0

0
0
0

Statens forretningsdrift

194
468

-764

-798
958
1 266

0

0
0
0

Folketrygden

189 503
206 568

0

0

0

0

189 503

206 568
0
0

Statens pensjonsfond utland

90 848
17 646

0

0

0

0

90 848

17 646
0
0

Sum utgifter

781 189
801 799
71 633
75 309

34 035

33 537

561 274
520 463

114 247

172 490

Lånetransaksjoner

Regnskap 2014

Budsjettets stilling 2015

End- ringer i pst.

Regnskap 1. halvår 2014

Regnskap 1. halvår 2015

End- ringer i pst.

1 Inntekter (ekskl. tilbakebetalinger mv. og overføring fra

Statens pensjonsfond utland

1 278 757

1 308 682

2,3

688 392
658 973
-4,3

2 Utgifter (ekskl. utlån, avdrag på statsgjeld)

1 438 765

1 501 110

4,3
666 942
629 309
-5,6

Driftsutgifter

156 948
169 079
7,7

71 633

75 309

5,1

Nybygg, anlegg mv.

77 536
75 622
-2,5
34 035
33 537
-1,5

Overføringer til andre

892 615
952 454

6,7

470 426

502 817

6,9

Overføringer til Statens pensjonsfond utland

311 667
303 955
-2,5

90 848

17 646

-80,6

3 Overskudd før lånetransaksjoner før overføring fra

Statens pensjonsfond utland (1-2)

-160 008

-192 428

-

21 450

29 664

-

4 Overføring fra Statens pensjonsfond utland

156 164
174 225

-

0

0

-

5 Overskudd før lånetransaksjoner (3+4)

-3 844

-18 203

-

21 450

29 664

-

Mill. kroner

Inntekter

Samlede inntekter

Salgsinntekter

Inntekter i forbindelse med nybygg/anlegg

Skatter, avgifter og andre overføringer

Tilbakebetalinger

2014

2015

2014

2015

2014

2015

2014

2015

2014

2015

Skatt på formue og inntekt

149 206
143 259

0

0

0

0

149 206
143 259

0

0

Arbeidsgiveravgift og folketrygdavgift

141 049
148 855

0

0

0

0

141 049
148 855

0

0

Tollinntekter

1 386

1 550

0

0

0

0

1 386

1 550

0

0

Merverdiavgift

117 452
122 290

0

0

0

0

117 452
122 290

0

0

Avgifter på alkohol

6 139

6 211

0

0

0

0

6 139

6 211

0

0

Avgifter på tobakk

3 579

3 513

0

0

0

0

3 579

3 513

0

0

Avgifter på motorvogner

20 216
19 740

0

0

0

0

20 216
19 740

0

0

Andre avgifter

22 547
23 787

0

0

0

0

22 547
23 787

0

0

Sum skatter og avgifter

461 573
469 205

0

0

0

0

461 573
469 205

0

0

Renter av statens forretningsdrift

-5

-2

0

0

0

0

-5

-2

0

0

Øvrige inntekter av statens forretningsdrift

508
630

0

0

495
630
13

0

0

0

Sum inntekter av statens forretningsdrift

503
628

0

0

495
630
8
-2

0

0

Renter fra statsbankene

4 386
4 741

0

0

0

0

4 386
4 741

0

0

Renter av kontantbeholdning og andre fordringer

3 412
3 127

0

0

0

0

3 412
3 127

0

0

Aksjeutbytte ekskl. Statoil

10 813
8 465

0

0

0

0

10 813
8 465

0

0

Renteinntekter og utbytte (ekskl. statens forretningsdrift og Statoil)

18 610

16 332

0

0

0

0

18 610
16 332

0

0

Inntekter under departementene

14 019
14 752
8 681
7 681
171
243
5 166
6 828

0

0

Overføring fra Norges Bank

0

10 419

0

0

0

0

0

10 419

0

0

Tilbakeføring av midler fra

Statens banksikringsfond

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Sum andre inntekter

14 019
25 171

8 681

7 681

171

243

5 166
17 247

0

0

Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

81 962
68 022
68 911
54 622

10 758

11 360

2 292
2 040

0

0

Skatt og avgift på utvinning av petroleum

96 771

71 923

0

0

0

0

96 771

71 923

0

0

Aksjeutbytte fra Statoil

14 955
7 691

0

0

0

0

14 955

7 691

0

0

Sum petroleumsinntekter

193 686
147 636
68 911
54 622
10 758
11 360

114 017

81 654

0

0

Tilbakebetalinger

48 897
67 898

0

0

0

0

0

0

48 897
67 898

Statens pensjonsfond utland

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Sum inntekter

737 289
726 871
77 592
62 303
11 425
12 232
599 375
584 437

48 897

67 898

Lånetransaksjoner

Regnskap 2014

Budsjettets stilling 2015

End- ringer i pst.

Regnskap 1. halvår 2014

Regnskap 1. halvår 2015

End- ringer i pst.

6 Utlån, gjeldsavdrag, aksjetegning mv. i alt

192 855
224 600
16,5

114 247

172 490

51,0

Utlån mv. til statsbankene

109 980
103 916
-5,5
55 457
56 525
1,9

Gjeldsavdrag

17 206
61 419

-

14 537
59 919

-

Andre utlån, aksjetegning mv.

65 669
59 265
-9,8
44 253
56 046
26,7

7 Tilbakebetalinger mv.

215 040
115 069
-46,5
48 897
67 898
38,9

8 Utlån mv. netto (6-7)

-22 185
109 531
-593,7
65 350
104 592
60,0

9 Samlet finansieringsbehov dekket av kontantbeholdning og lån(8-5) ¹⁾

-18 341

127 735

-

43 900
74 928

-

10 Statslånemidler

-18 341

0

-

0

0

-

11 Endring i diverse beholdninger

0

127 735

-

43 900
74 928

-

¹ Inkluderer ikke finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten

Vedlegg 4
Virksomheter med særskilte fullmakter (nettobudsjetterte forvaltningsorganer)

Finansdepartementet har i samråd med berørte departementer etablert prosedyrer for innrapportering av standardiserte nøkkeltall for nettobudsjetterte virksomheter, jf. omtale i Gul bok 2010, kapittel 9.3. Tabellene 4.1 - 4.3 nedenfor oppsummerer tall som Finansdepartementet har mottatt fra de berørte departementene. Tabell 4.4 gir en oversikt over aktuelle departementer og tilhørende nettobudsjetterte virksomheter. De enkelte departementene gir i sine fagproposisjoner et mer detaljert tallgrunnlag for sine nettobudsjetterte virksomheter.

Tabellene nedenfor er en ren oppsummering av tall for enkeltvirksomheter, og det er ikke foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene. Som følge av dette vil for eksempel bevilgninger til Norges Forskningsråd som viderefordeles til øvrige nettobudsjetterte virksomheter, fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger to ganger i den aggregerte fremstillingen. Videre vil bevilgninger og tildelinger som de nettobudsjetterte virksomhetene mottar fra andre departementer eller statlige virksomheter, og som ikke tilflyter virksomheten direkte over den statlige nettobevilgning (post 50-59), fremkomme som inntekter fra statlige bevilgninger i tabellene 4.1 og 4.2 nedenfor.

Tallene for 2012 og 2013 er noe endret fra presentasjonen i Gul bok 2015. Dette skyldes tekniske tilpasninger og omgrupperinger hos enkelte av virksomhetene. Justeringene innebærer kun mindre endringer i tallmaterialet.

Utgifter og inntekter fordelt etter art1

Mill. kroner

2012

2013

2014

2015

1. Utgifter

Driftsutgifter

Lønnsutgifter

22 979

24 548

25 906

26 427

Varer og tjenester

12 745

12 675

13 392

13 428

Sum driftsutgifter

35 724

37 222

39 297

39 855

Investeringsutgifter

Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

1 701

1 701

2 195

1 943

Sum investeringsutgifter

1 701

1 701

2 195

1 943

Overføringer fra virksomheten²

Utbetalinger til andre statlige regnskaper

5 302

4 424

4 607

3 403

Andre utbetalinger

1 946

3 273

3 895

6 155

Sum overføringsutgifter

7 249

7 697

8 502

9 559

Finansielle aktiviteter

Kjøp av aksjer og andeler

4

4

3

3

Andre finansielle utgifter

5

5

6

6

Sum finansielle utgifter

9

8

9

9

Sum utgifter

44 683

46 629

50 003

51 365

2. Inntekter

Driftsinntekter

Inntekter fra salg av varer og tjenester

3 275

3 781

4 146

3 914

Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser

30

27

16

13

Refusjoner

599

635

704

564

Andre driftsinntekter

2 144

2 075

2 299

2 170

Sum driftsinntekter

6 048

6 519

7 165

6 661

Investeringsinntekter

Salg av varige driftsmidler

34

3

16

5

Sum investeringsinntekter

34

3

16

5

Overføringer til virksomheten

Inntekter fra statlige bevilgninger³

38 665

40 554

43 358

44 241

Andre innbetalinger

641

768

956

637

Sum overføringsinntekter

39 305

41 322

44 314

44 879

Finansielle aktiviteter

Innbetalinger ved salg av aksjer og andeler

2

47

0

0

Andre finansielle innbetalinger

10

8

8

5

Sum finansielle inntekter

12

56

8

5

Sum inntekter

45 399

47 899

51 503

51 550

3. Netto endring i kontantbeholdningen (2-1)⁴

717

1 270

1 500

184

¹ Tabell 4.1 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede brutto utgifter og inntekter fordelt etter art for årene 2012, 2013 og 2014, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2015. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen oppstilling av brutto utgifter og inntekter på en standard mal.

² Overføringer fra Norges Forskningsråd (NFR) utgjør den vesentligste delen av overføringsutgiftene, med samlede overføringer på henholdsvis 6,2 mrd. kroner, 6,4 mrd. kroner og 7,0 mrd. kroner i årene 2012, 2013 og 2014, og estimerte utbetalinger i 2015 på om lag 8,1 mrd. kroner.

³ Inntekter fra statlige bevilgninger omfatter blant annet bevilgninger fra overordnet fagdepartement, bevilgninger fra andre departementer, bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer og tildelinger fra NFR. Det vises til innledende kommentarer til tabellene, hvor det fremgår at det ikke er foretatt noen eliminering av overføringer eller transaksjoner mellom virksomhetene i oppstillingen.

⁴ Netto endring i kontantbeholdningen i tabell 4.1, beregnet ut fra sum inntekter med fradrag av sum utgifter, tilsvarer endringen i kontantbeholdningen mellom årene i tabell 4.3.

Tabell 4.2 Inntekter etter inntektskilde¹

Mill. kroner

2012

2013

2014

2015

 Inntektskilde

Bevilgninger til finansiering av statsoppdraget

Bevilgninger fra fagdepartementet

30 304

32 461

34 144

35 410

Bevilgninger fra andre departement

4 787

4 851

5 117

5 346

Bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer

863

1 357

1 281

1 251

Tildelinger fra Norges forskningsråd

2 496

2 603

2 721

2 797

Sum bevilgninger

38 450

41 272

43 264

44 804

Offentlige og private bidrag

Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner

158

152

104

151

Bidrag fra private

1 502

1 259

1 561

1 437

Tildelinger fra internasjonale organisasjoner

382

572

602

557

Sum bidrag

2 042

1 983

2 267

2 145

Oppdragsinntekter mv.

Oppdrag fra statlige virksomheter

967

1 010

1 081

1 003

Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunale virksomheter

104

107

108

107

Oppdrag fra private

515

487

532

502

Andre inntekter

3 321

3 040

4 252

2 989

Sum oppdragsinntekter mv.

4 907

4 644

5 973

4 600

Sum inntekter

45 399

47 899

51 503

51 550

¹ Tabell 4.2 gir et uttrykk for virksomhetenes samlede inntekter spesifisert etter inntektskilde for årene 2012, 2013 og 2014, samt summen av virksomhetenes interne budsjetter for 2015. Sum inntekter i tabell 4.2 skal samsvare med summen av inntekter i tabell 4.1, men gir supplerende informasjon om hva som er kilden til inntektene. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egen spesifikasjon av brutto inntekter på en standard mal.

Forholdet mellom kontantbeholdning, påløpte kostnader og avsetninger pr. 31.121

Mill. kroner

2012

2013

2014

Endring 2013 til 2014

Kontantbeholdning

Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank²

12 848

14 239

15 827

1 588

Beholdning på andre bankkonti

834

673

622

-51

Andre kontantbeholdninger

42

81

44

-37

Sum kontanter og kontantekvivalenter

13 723

14 993

16 493

1 500

Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår³

Feriepenger m.v.

1 964

2 067

2 177

109

Skattetrekk og offentlige avgifter

1 779

1 770

1 895

125

Gjeld til leverandører

1 956

2 315

2 741

427

Gjeld til oppdragsgivere

-173

-211

-135

76

Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår

371

351

551

200

Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

5 898

6 292

7 228

936

Avsetninger til dekning av planlagte tiltak der kostnadene helt eller delvis vil bli dekket i fremtidige budsjettår

Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd

339

344

304

-40

Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet

718

625

43

-583

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet

1 118

1 213

1 622

410

Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål⁴

2 782

3 260

3 913

652

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer

483

135

59

-76

Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår

5 441

5 578

5 941

363

Andre avsetninger

Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål

1 735

2 516

2 738

222

Fri virksomhetskapital

676

616

643

27

Sum andre avsetninger

2 411

3 132

3 382

250

Langsiktig gjeld (netto)

Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler⁵

-99

-116

-132

-17

Annen langsiktig gjeld

73

107

75

-32

Sum langsiktig gjeld

-26

-8

-57

-49

Sum netto gjeld og forpliktelser

13 723

14 993

16 493

1 500

¹ Tabell 4.3 viser samlet kontantbeholdning i nettobudsjetterte virksomheter ved utgangen av 2012, 2013 og 2014, og endringen i kontantbeholdningen mellom de to siste årene. Tabellen spesifiserer også de formål som kontantbeholdningen er bundet opp i. Tallene i tabellen baserer seg på virksomhetenes egne balanseoppstillinger basert på en standard mal.

² Samlet bankbeholdning til nettobudsjetterte virksomheter på oppgjørskonto i Norges Bank tilsvarer beholdning bokført i kapitalregnskapets kontogruppe 82, eksklusiv Sametinget (konto 820501) som ikke omfattes av dette sammendraget.

³ Postene på eiendelssiden av balansen er i oppstillingen ikke spesifisert hver for seg, men er tatt med i de relaterte postene på gjeldssiden av balansen. Tallene i tabellen er derfor nettotall, og gruppen avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår, inneholder for eksempel også fordringer og andre omløpsmidler.

⁴ Forskningsprogram under behandling i NFR utgjør en betydelig del av denne avsetningen, med henholdsvis 2 093 mill. kroner, 2 676 mill. kroner og 3 117 mill. kroner for årene 2012, 2013 og 2014.

⁵ Negative tall for netto langsiktig forpliktelse knytter seg hovedsakelig til anleggsmidler i NFR.

Tabell 4.4 Oversikt over nettobudsjetterte virksomheter

Overordnet departement/virksomhet

Antall

Kunnskapsdepartementet¹

Norges forskningsråd (NFR)

1

Universiteter²

8

Vitenskapelige høyskoler³

7

Statlige høyskoler⁴

18

SIU, Senter for internasjonalisering av utdanning

1

Meteorologisk institutt

1

NUPI, Norsk utenrikspolitisk institutt

1

Kulturdepartementet

Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond

1

Arbeids- og sosialdepartementet

Statens arbeidsmiljøinstitutt

1

Barne- og likestillings- og inkluderingsdepartementet

Likestillings- og diskrimineringsombudet (LDO)

1

Forbrukerrådet

1

Statens institutt for forbruksforskning (SIFO)

1

Nærings- og fiskeridepartementet

Norsk romsenter

1

Landbruks- og matdepartementet⁵

Bioforsk

1

Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning (NILF)

1

Norsk institutt for skog og landskap

1

Veterinærinstituttet

1

Klima- og miljødepartementet

Norsk kulturminnefond

1

Forsvarsdepartementet

Forsvarets forskningsinstitutt (FFI)

1

Antall virksomheter

49

¹ Antall virksomheter gruppert under kategoriene universiteter og høyskoler (UH-sektoren), baserer seg på KD sin publisering og gruppering av tildelingsbrev for 2015. Fra 1.1.2016 er det besluttet flere sammenslåinger innenfor UH-sektoren.

² Universiteter omfatter: UiO, UiB, UiA, UiN, UiS, UiT, NTNU og NMBU.

³ Vitenskapelige høyskoler omfatter: NHH, NIH, Norges musikkhøgskole, Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo, Kunsthøgskolen i Oslo, Kunst- og designhøgskolen i Bergen og Høgskolen i Molde (vitenskapelig høgskole i logisikk).

⁴ Fra 2014 inngår NOVA (Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring) i Høyskolen i Oslo og Akershus. Høyskolene i Buskerud og Vestfold ble slått sammen fra 1.1.2014.

⁵ Fra 1.7.2015 er NIBIO, Norsk Institutt for bioøkonomi, opprettet som en fusjon av Bioforsk, NILF og Norsk institutt for skog og landskap.

Vedlegg 5
Bestillingsfullmakt, tilsagnsfullmakt og garantifullmakt

5.1 Bestillings- og tilsagnsfullmakter

I sammenheng med budsjettet for 2016 foreslås det bestillings- og tilsagnsfullmakter for i alt 74 379 mill. kroner, mot 68 921 mill. kroner i 2015.

Forslagene til bestillingsfullmakter utgjør i alt 56 205 mill. kroner, mot 50 160 mill. kroner i 2015. Under Forsvarsdepartementet er det foreslått bestillingsfullmakter på 54 087 mill. kroner, mot 48 242 mill. kroner i 2015. Det fremmes forslag om tilsagnsfullmakter på i alt 18 174 mill. kroner, mot 18 761 mill. kroner i 2015. Utover fullmaktene i tabellen, foreslås det enkelte tilsagnsfullmakter uten en beløpsramme, for eksempel en fullmakt som hjemler at Statens lånekasse for utdanning kan gi tilsagn om støtte for vårhalvåret 2016 etter de samme satser som for høsthalvåret 2015. For øvrige fullmakter til å forplikte staten for fremtidige budsjettår, eksempelvis bygge- og eiendomsfullmakter under KMD og investerings-, drifts- og vedlikeholdsfullmakter under SD, vises det til forslag til romertallsvedtak under det enkelte departement.

Oversikt over bestillingsfullmakter og tilsagnsfullmakter

1 000 kroner

Kap.

Post

Betegnelse

Bestillingsfullmakt

Tilsagnsfullmakt

117

EØS-finansieringsordningene

75

EØS-finansieringsordningen 2009-2014

535 000

76

Den norske finansieringsordningen 2009-2014

210 700

161

Næringsutvikling

70

Næringsutvikling

45 000

166

Miljø og bærekraftig utvikling mv.

74

Fornybar energi

30 000

220

Utdanningsdirektoratet

70

Tilskudd til læremidler mv.

30 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

20 000

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

180 800

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter

75

Tilskudd til bygging av studentboliger

617 200

320

Allmenne kulturformål

73

Nasjonale kulturbygg

700 000

322

Visuell kunst

50

Kunst i offentlige rom

25 900

440

Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten

01

Driftsutgifter

100 000

454

Redningshelikoptertjenesten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

328 000

490

Utlendingsdirektoratet

72

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger

50 000

551

Regional utvikling og nyskaping

61

Næringsrettede midler til regional utvikling, kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift

50 000

581

Bolig- og bomiljøtiltak

76

Tilskudd til utleieboliger

656 000

77

Kompetansetilskudd til bærekraftig bolig- og byggkvalitet

34 500

78

Boligsosialt kompetansetilskudd

58 500

590

Planlegging og byutvikling

72

Tilskudd til bolig-, by- og områdeutvikling

22 300

595

Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur

21

Spesielle driftsutgifter

250 000

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

2 862 100

77

Varig tilrettelagt arbeid

701 600

710

Folkehelseinstituttet

21

Spesielle driftsutgifter

180 000

761

Omsorgstjeneste

63

Investeringstilskudd

9 246 500

79

Andre tilskudd

1 000

900

Nærings- og fiskeridepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

7 500

904

Brønnøysundregistrene

22

Forvaltning av Altinn-løsningen

50 000

920

Norges forskningsråd

50

Tilskudd til forskning

50 000

1148

Naturskade – erstatninger

71

Naturskade, erstatninger

63 900

1350

Jernbaneverket

23, 25 og 30

Drift, vedlikehold og investeringer

1 000 000

10 000

1360

Kystverket

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

88 000

1420

Miljødirektoratet

22

Statlige vannmiljøtiltak

19 000

30

Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder

55 000

31

Tiltak i verneområder

3 000

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner

8 800

33

Statlige erverv, nytt vern

11 200

34

Statlige erverv, nasjonalparker

1 000

35

Statlige erverv, skogvern

116 400

78

Friluftsformål

3 000

85

Naturinformasjonssentre

2 000

1429

Riksantikvaren

22

Bevaringsoppgaver

7 000

70

Tilskudd til automatisk fredete og andre arkeologiske kulturminner

4 000

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap

30 000

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner

10 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

10 000

74

Tilskudd til fartøyvern

12 000

79

Tilskudd til verdensarven

10 000

1482

Internasjonale klima- og utviklingstiltak

73

Klima- og skogsatsingen

953 000

1602

Finanstilsynet

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

10 000

1610

Tolletaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

40 000

1618

Skatteetaten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

35 000

1700

Forsvarsdepartementet

73

Forskning og utvikling

68 000

1720

Felles ledelse og kommandoapparat

01

Driftsutgifter

430 000

1725

Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben

01

Driftsutgifter

75 000

1731

Hæren

01

Driftsutgifter

30 000

1732

Sjøforsvaret

01

Driftsutgifter

910 000

1733

Luftforsvaret

01

Driftsutgifter

1 500 000

1734

Heimevernet

01

Driftsutgifter

65 000

1740

Forsvarets logistikkorganisasjon

01

Driftsutgifter

1 320 000

1760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg

01

Driftsutgifter

100 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel

80 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

17 000 000

48

Fellesfinansierte investeringer, fellesfinansiert andel

165 000

1761

Nye kampfly med baseløsning

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

30 245 000

1790

Kystvakten

01

Driftsutgifter

2 080 000

1791

Redningshelikoptertjenesten

01

Driftsutgifter

60 000

1792

Norske styrker i utlandet

01

Driftsutgifter

25 000

1795

Kulturelle og allmennyttige formål

01

Driftsutgifter

2 000

1800

Olje- og energidepartementet

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner mv.

126 000

71

Tilskudd til Norsk Oljemuseum

32 600

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 000

72

Tilskudd til flom- og skredforebygging

10 000

1825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi

50

Overføring til Energifondet

400 000

2421

Innovasjon Norge

72

Forsknings- og utviklingskontrakter

100 000

56 204 500

18 174 000

Kilde: Finansdepartementet

5.2 Statlige garantier

For 2016 bes det om fullmakt til å gi nye garantier innenfor følgende totale garantirammer under disse ordningene:

Utenriksdepartementet

Import fra utviklingsland

20 mill. kroner

Kjøp av prevensjonsimplantater til bruk i utviklingsland

USD 140 mill.

Nærings- og fiskeridepartementet

Innovasjon Norge

105 mill. kroner

GIEK

Alminnelig garantiordning

145 000 mill. kroner

Eksport til og investeringer i utviklingsland

3 150 mill. kroner

Byggelån innenfor skipsbyggingsindustrien

5 000 mill. kroner

Langsiktige kraftkontrakter i kraftintensiv industri

20 000 mill. kroner

Finansdepartementet

Den nordiske investeringsbank

Grunnkapital til Den nordiske investeringsbank

1 244 mill. euro

Prosjektinvesteringslån

329 mill. euro

Miljølån

57 mill. euro

Olje- og energidepartementet

Gassco AS

1 000 mill. kroner

Kilde: Finansdepartementet

Det vises for øvrig til spesifisert oversikt over statens garantiansvar og utbetalinger i 2012 i Meld. St. 3 (2012–2013) Statsrekneskapen for 2012, vedlegg 4.

Økonomireglementet for staten med tilhørende utfyllende bestemmelser fastsetter normalvilkår for statlige garantier. Normalvilkårene er basert på tidligere generelle behandlinger i Stortinget av garantisaker, senest på grunnlag av Dokument nr. 3:6 (1995–96), jf. Innst. S. nr. 218 (1995–96). Stortinget har imidlertid akseptert unntak fra normalvilkårene for flere av de eksisterende ordningene. Det forutsettes at de tidligere godtatte unntakene kan legges til grunn også for garantier som gis i 2016. Vilkårene for de enkelte garantiordningene omtales i departementenes fagproposisjoner.