Prop. 67 S

(2015–2016)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

Oppstart av Prosjekt 2 i modernisering av IKT i Arbeids- og velferdsetaten

Tilråding fra Arbeids- og sosialdepartementet 4. mars 2016, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Sammendrag

I denne proposisjonen ber Arbeids- og sosialdepartementet om tilslutning til å starte Prosjekt 2 av modernisering av IKT- løsningene i Arbeids- og velferdsetaten med en total anbefalt kostnadsramme inklusiv usikkerhetsavsetning (P85) på 1 316 mill. kroner.

Prosjekt 2 er ledd i en langsiktig og omfattende modernisering av IKT-systemene i Arbeids- og velferdsetaten. For å nå målene med NAV-reformen ble det i St.prp. nr. 46 (2004–2005) Ny arbeids- og velferdsforvaltning påpekt behov for modernisering av IKT-løsningene i Arbeids- og velferdsetaten. Det ble vist til at dette ville være en krevende oppgave som ville måtte deles opp i flere store prosjekter og tas over tid. I perioden 2006 – 2011 ble det gjennomført to store prosjekter, IKT-basis og Pensjonsprogrammet (PESYS).

Neste fase i modernisering av IKT i arbeids- og velferdsforvaltningen er konsentrert om modernisering av Arbeids- og velferdsetatens ytelsessystemer. Stortinget ga i 2012 sin tilslutning til å starte Prosjekt 1 i Programmet Modernisering av IKT i Arbeids- og velferdsetaten (Moderniseringsprogrammet) med en kostnadsramme på 1 750 mill. kroner. Programmet bygget på et konsept med tre selvstendige prosjekter hvert på ca 2 år med et totalt kostnadsestimat på 3,3 milliarder kroner (2010).

Et revidert Prosjekt 1 ble fullført i 2015 med mindre funksjonalitet enn opprinnelig planlagt i 2012. Prosjektet har blant annet levert nye systemløsninger for uføretrygd og en ny plattform for digitale selvbetjeningsløsninger. I Prosjekt 1 ble det ikke levert, som opprinnelig planlagt, en ny gjenbrukbar vedtaksløsning. Uføretrygdløsningen ble isteden utviklet på samme plattform som pensjonsløsningen, nemlig PESYS.

Prosjekt 2 er neste steg i modernisering av IKT i Arbeids- og velferdsetaten. I Prosjekt 2 er det planlagt å utvikle en gjenbrukbar vedtaksløsning for individbaserte ytelser. Vedtaksløsningen vil sammen med plattformen for digitale selvbetjeningsløsninger benyttes til å lage nye løsninger for foreldrepenger og engangsstønad. I tillegg vil Prosjekt 2 sluttføre arbeidet med spesialisering av ytelsesforvaltningen som er viktig for å realisere gevinstene fra moderniseringsprosjektene. Prosjekt 2 er planlagt gjennomført i perioden 2016–2019.

Plangrunnlaget for prosjekt 2 har vært gjenstand for ekstern kvalitetssikring i en egen kvalitetssikringsport for programmet (KSP) og en kvalitetssikring av styringsgrunnlaget for prosjekt 2 (KS2). Anbefalingene fra ekstern kvalitetssikrer er tatt inn i styringsgrunnlaget for Prosjekt 2 og vil bli fulgt opp av Arbeids- og sosialdepartementet i gjennomføringen av prosjektet.

I planleggingen av Prosjekt 2 har det vært vurdert alternative gjennomføringsmetoder, herunder oppdeling av prosjektet i flere mindre prosjekter. Denne alternativanalysen har også vært vurdert av ekstern kvalitetssikrer. Arbeids- og sosialdepartementets vurdering er at det ikke foreligger noen alternativer for gjennomføring av Prosjekt 2 som er mer effektive eller vil ha lavere risiko enn forslaget som fremmes her.

Arbeids- og sosialdepartementet vil i tråd med forutsetningene fra vedtaket om oppstart av Moderniseringsprogrammet gjennomføre en oppdatert vurdering av konsept og planer for et ev. Prosjekt 3 underveis i Prosjekt 2. Denne konseptutredningen og etterfølgende planprosess vil bli kvalitetssikret (KSP og KS2). Arbeids- og velferdsdirektoratets nåværende planer er at Prosjekt 3 primært vil inneholde nye løsninger for sykepenger, og at Moderniseringsprogrammet avsluttes etter Prosjekt 3.

Det vil fortsatt være behov for videreutvikling av IKT-systemene i Arbeids- og velferdsetaten også etter en ev. gjennomføring av Prosjekt 2 og Prosjekt 3. Det vil da fortsatt være noen ytelsesområder som benytter Infotrygd, og det er i tillegg nødvendig å utvikle nye løsninger for å støtte arbeidet med oppfølging av brukere. Foreløpige analyser tyder på at disse prosjektene vil være egnet for realisering i form av mer begrensede og selvstendige prosjekter.

Blant annet i Prop. 1 S (2013–2014) og i Prop. 93 S (2013–2014) og i forbindelse med høring i Kontroll- og konstitusjonskomiteen i november 2014 og februar 2015 er Stortinget orientert om at Prosjekt 1 måtte replanlegges og styringsgrunnlaget revideres.

Anmodningsvedtak nr. 584, 2. juni 2015

Ved behandlingen av Dokument 1 (2014–2015) vedtok Stortinget følgende romertallsvedtak, jf. Romertallsvedtak I i Innst. 272 S (2014–2015):

«Stortinget ber regjeringen på egnet måte fremme sak om beslutningsgrunnlag for Prosjekt 2 som skal beskrive hva som skal leveres, fremdrift og økonomiske forutsetninger. Stortinget ber samtidig regjeringen presentere rammene for den videre strategien for modernisering av Navs IKT-systemer med hensyn til fremdrift og økonomiske forutsetninger.»

Regjeringen fremmer med denne proposisjonen et beslutningsgrunnlag for Prosjekt 2 for Stortinget, og vil i kapittel 4 redegjøre for den videre strategi for modernisering av Arbeids- og velferdsetatens IKT-systemer.

2 Bakgrunn

I St.prp. nr. 46 (2004–2005) Ny arbeids- og velferdsforvaltning ble det påpekt at det var nødvendig å modernisere arbeids- og velferdsforvaltningens IKT- systemer for at målene med NAV-reformen skulle kunne nås, men at dette måtte skje gradvis og kontrollert. I perioden 2006 – 2011 ble det gjennomført helt nødvendige basisinvesteringer (IKT-BASIS) for å muliggjøre sammenslåingen til en etat. I samme periode gjennomførte man også Pensjonsprogrammet som utviklet ny systemløsning (PESYS) for pensjonsområdet for å kunne gjennomføre pensjonsreformen fra 1.1.2011. Begge prosjekter var store IKT-prosjekter som leverte tilfredsstillende løsninger innenfor planlagt tid og kostnadsramme.

Fase 2 ble utredet i en konseptvalgutredning (KVU) med påfølgende ekstern kvalitetssikring (KS1) som var ferdig i 2011. I sin KS1 rapport, basert på denne utredningen, anbefalte Metier AS og Møreforskning AS (EKS) å starte et program for modernisering av ytelsessystemene i Arbeids- og velferdsetaten for å erstatte systemløsningen Infotrygd som var utviklet på 70-tallet. Nye systemløsninger skulle utvikles med bruk av moderne metodikk, gi mulighet for utvikling av fleksible og sikre tjenester, digitaliserte selvbetjeningstjenester for brukerne og høy grad av automatisert saksbehandling.

Programmet ble omtalt i Prop. 1 S (2011–2012) der Arbeidsdepartementet redegjorde for oppstart av et IKT-moderniseringsprogram i Arbeids- og velferdsetaten som var planlagt å bestå av tre sekvensielle prosjekter med en reell stoppmulighet mellom hvert prosjekt og ekstern kvalitetssikring (KSP og KS2) i forkant av hvert prosjekt. Det ble gjort et kostnadsestimat basert på en vurdering av at Arbeids- og velferdsetatens årlige gjennomføringskapasitet var på om lag 550 mill. kroner. Dette ga et totalt kostnadsestimat på 3,3 mrd. kroner (2010) for programperioden på om lag 6 år.

Arbeids- og velferdsdirektoratet fikk i oppgave å utrede et Prosjekt 1 i tråd med anbefalingene fra KS1 rapporten. Prosjekt 1 skulle blant annet utvikle en ny gjenbrukbar systemløsning for resterende ytelser i etaten og benytte denne systemløsningen til å realisere uførereformen. Prosjekt 1 gjennomgikk ekstern kvalitetssikring (KS2) våren 2012.

Basert på dette plangrunnlaget og EKS anbefalinger i deres KS2-rapport fremmet Regjeringen Stoltenberg II våren 2012 forslag om oppstart av et Prosjekt 1. Stortinget vedtok oppstart av Prosjekt 1 med en total ramme på 1 750 mill. kroner (2012), jf Prop. 111 S (2011–2012), Innst. 375 S (2011–2012).

Tidlig i gjennomføringsfasen av Prosjekt 1 ble det avdekket at gjennomføring av uførereformen med ny systemløsning var vesentlig mer komplisert enn forutsatt i plangrunnlaget. Risikoen for at denne kompleksiteten kunne gi alvorlige forsinkelser i prosjektet og vesentlig økte kostnader ble vurdert som høy. Det ble vurdert som nødvendig å replanlegge prosjektet dersom en skulle sikre at uførereformen kunne tre i kraft 1.1.2015. Beslutning om replanlegging ble tatt våren 2013. Blant annet i Prop. 1 S (2013–2014) og i Prop. 93 S (2013–2014) og i forbindelse med høring i Kontroll og konstitusjonskomiteen 28. november 2014 og 2. februar 2015 ble Stortinget orientert om bakgrunnen for at Prosjekt 1 måtte replanlegges og styringsgrunnlaget revideres. Beslutningen om planlegging av et revidert Prosjekt 1 var begrunnet med analyser gjennomført våren 2013 som viste at uførereformen best ble realisert ved videreutvikling av pensjonssystemet (PESYS). Dette ville gi lavere prosjektkostnader, vesentlig lavere gjennomføringsrisiko og lavere fremtidige forvaltningskostnader enn om man fortsatte i tråd med opprinnelige planer. Basert på denne beslutningen ble utvikling av ny systemløsning for gjenværende ytelsesområder stanset, og utsatt til Prosjekt 2. Beslutningen hadde som konsekvens at de totale kostnader for å realisere alle gjenværende ytelser som opprinnelig var planlagt i moderniseringsprogrammet (KS1) ville øke, og at midler gikk tapt bl.a. som følge av at Arbeids- og velferdsdirektoratet først bygget opp en prosjektorganisasjon som deretter måtte bygges ned igjen og at prosjektet ble omorganisert.

Revidert Prosjekt 1 har levert systemstøtte til uførereformen som ble iverksatt 1.1.2015, samt etablert en modernisert plattform for selvbetjeningsløsninger på et nytt www.nav.no som er tatt i bruk med bl.a. nye løsninger for dagpenger, innsyn i sak og innsending av krav. Det er også levert en modernisert plattform for intern arbeidsflate med enkel dialog med brukerne og oversikt over brukers utbetalinger. Det reviderte Prosjekt 1 ble gjennomført i henhold til planen på tid og kostnad. Prosjekt 1 har levert mindre enn opprinnelig planlagt først og fremst ved at uføretrygd benytter det nye pensjonssystemet (PESYS) i stedet for å utvikle en ny «gjenbrukbar vedtaksmodul» for andre ytelser enn pensjon. Denne vedtaksmodulen skulle være en viktig basis for Prosjekt 2 og Prosjekt 3. Som følge av problemene som oppstod i Prosjekt 1 og den manglende leveransen av en ny vedtaksmodul, har planleggingen av Prosjekt 2 blitt vesentlig mer omfattende enn opprinnelig tenkt og den har tatt mer tid.

I 2015 gjennomførte Arbeids- og velferdsdirektoratet en oppdatering av konseptutredningen fra KS1 som ble gjenstand for ekstern kvalitetssikring (KSP). Arbeids- og velferdsdirektoratet la i denne utredningen til grunn at målet for moderniseringsprogrammet fortsatt skulle være at alle gjenværende ytelsesområder skulle moderniseres i løpet av programperioden. Disse planene ville ha som konsekvens at programmet totalt ville gå vesentlig utover kostnadsestimatet på 3,3 milliarder kroner (2010) som var anbefalt i KS1 rapporten fra 2011 og utvide programmet med ca. 1 ½ år.

Ekstern kvalitetssikrer anbefalte i sin KSP rapport i april 2015 at det opprinnelige kostnadsestimatet burde være en øvre ramme for programmet, og at omfanget i Prosjekt 2 og Prosjekt 3 måtte reduseres. Ekstern kvalitetssikrer la her vekt på risikoen ved et for ambisiøst prosjekt og anbefalte at nye planer ble tilpasset en gjennomføringsevne på om lag 500 mill. kroner i året. I sin KSP rapport anbefalte ekstern kvalitetssikrer videre at det ble startet en planlegging av et Prosjekt 2 som var begrenset til å ferdigstille utviklingen av en gjenbrukbar vedtaksløsning for individbaserte ytelser som var utsatt fra Prosjekt 1, og at denne i Prosjekt 2 ble benyttet til realisering av nye løsninger for foreldrepenger og engangsstønad.

Ekstern kvalitetssikrer anbefalte at erfaringene med gjennomføringen av et noe begrenset Prosjekt 2 ville være viktig i vurderingen av et eventuelt Prosjekt 3. Foreløpig vurdering var at Prosjekt 3 måtte ha realisering av sykepenger på ny systemløsning som primært omfang for å holde totalkostnadene innenfor kostnadsestimatet fra KS1-rapporten. I KSP rapporten ble det også anbefalt å utsette oppstart av Prosjekt 2 med minimum 6 måneder i forhold til etatens opprinnelige planer, og benytte denne tiden til forberedende aktiviteter som kunne redusere gjennomføringsrisikoen i Prosjekt 2.

Arbeids- og sosialdepartementet ga sin tilslutning til anbefalingene i Metiers KSP-rapport. Arbeids- og sosialdepartementet ga på denne bakgrunn Arbeids- og velferdsdirektoratet i oppdrag å planlegge et Prosjekt 2 som tok hensyn til ekstern kvalitetssikrers anbefalinger.

Basert på erfaringene i Prosjekt 1 der Arbeids- og velferdsdirektoratet måtte stoppe utviklingen av en gjenbrukbar systemløsning for gjenværende ytelser, anbefalte EKS i KSP rapporten i tillegg at aktuelle gjennomføringsalternativer for den nye vedtaksløsningen som skulle utvikles i Prosjekt 2 ble vurdert. Arbeids- og sosialdepartementet ba direktoratet om å gjennomføre en slik alternativanalyse. I denne analysen, som ble gjennomført av McKinsey sommeren 2015 og høsten 2015, ble alle aktuelle gjennomføringsalternativer vurdert, herunder løsninger basert på gjenbruk av PESYS, gjenbruk av Infotrygd og bruk av standardsystemer. McKinseys konklusjon var at alternativet med nyutvikling av vedtaksløsning ble samlet sett vurdert som bedre enn øvrige alternativ.

Som del av deres KS2 kvalitetssikring av Prosjekt 2 vurderte EKS også denne alternativanalysen. På bakgrunn av analysen anbefaler ekstern kvalitetssikrer at «den (alternativanalysen) gir tilstrekkelig grunnlag for å kunne se at det er overveiende sannsynlig at det ikke finnes reelle alternativer som er å foretrekke fremfor nyutvikling som Arbeids- og velferdsdirektoratet har lagt til grunn i Sentralt styringsdokument.»

3 Prosjekt 2

På oppdrag av Arbeids- og sosialdepartementet utarbeidet som nevnt Arbeids- og velferdsdirektoratet sommer/høst 2015 et styringsgrunnlag for et Prosjekt 2 som tok hensyn til anbefalingene i KSP-rapporten fra ekstern kvalitetssikrer.

Prosjekt 2 skal utvikle en gjenbrukbar vedtaksløsning for individbaserte ytelser. Fordi uførereformen ble realisert med bruk av PESYS, har man i Prosjekt 2 kunnet redusere kompleksiteten for en slik gjenbrukbar systemløsning sammenlignet med hvordan den var planlagt i Prosjekt 1.

Den nye vedtaksløsningen skal sammen med systemløsningen for brukerdialog utviklet i Prosjekt 1 benyttes til å utvikle og sette i verk moderne digitale systemløsninger for foreldrepenger og engangsstønad. Det vil bli utviklet avanserte brukerdialogløsninger som vil gi brukerne anledning til å simulere forskjellig kombinasjoner av uttak av foreldrepenger og basert på sine valg utløse en søknad om foreldrepenger eller engangsstønad. For en betydelig andel av sakene vil saksbehandling kunne skje helt eller delvis automatisk. Digital kommunikasjon med Arbeids- og velferdsetaten som har tilpasset veiledning til utfylling, digital innsending av søknader og dokumentasjon, gir store tidsbesparelser for brukerne. Innenfor de rammer som legges i nytt regelverk, vil brukerne også kunne endre fordelingen av uttak av foreldrepenger på en fleksibel måte, og i de fleste tilfeller vil også disse søknadene kunne bli behandlet automatisk. Nye løsninger for foreldrepenger og engangsstønad er planlagt iverksatt fra 1.1.2019.

Selvhjulpne brukere, elektronisk informasjonsinnhenting og automatisering av saksbehandlingen reduserer tidsbruken knyttet til veiledning og saksbehandling. Det er beregnet at gjennomføring av Prosjekt 2 vil ha en samfunnsøkonomisk gevinst (netto nåverdi) på ca. 370 mill. kroner. Full effekt med ca. 200 mill. kroner pr. år vil oppnås fra 2021, herav ca. 100 mill kroner pr. år i gevinster for Arbeids- og velferdsetaten. EKS har gjennomgått beregningene og konkluderer i sin KS2-rapport at «det er overveiende sannsynlig at prosjektet vil være samfunnsøkonomisk lønnsomt».

I Prosjekt 2 vil Arbeids- og velferdsdirektoratet også gjennomføre neste fase i deres prosjekt for omorganisering/spesialisering av forvaltningsenhetene. Prosjektet vil dels kunne frigjøre ressurser ved at en spesialisering gir mer effektiv oppgaveløsning, og vil særlig være viktig for muligheten til å realisere gevinster fra allerede gjennomførte moderniseringstiltak, både knyttet til gevinster som følge av Prosjekt 2 og eventuelt senere tiltak for resten av ytelsesområdene.

Styringsgrunnlaget for Prosjekt 2 har vært gjenstand for ekstern kvalitetssikring (KS2) av Metier AS. I sin KS2 rapport har Metier konkludert som følger:

«EKS har fått et generelt godt inntrykk av arbeidet som er gjort så langt i forbindelse med planlegging og forberedelser til Prosjekt 2. Sentralt styringsdokument med tilhørende dokumentasjon gir et tilfredsstillende utgangspunkt for å kunne starte prosjektet. EKS har imidlertid anført en del anbefalinger og tiltak som er utdypet i KS-rapporten.

Anbefaling om kostnadsramme og usikkerhetsavsetning:

EKS sin usikkerhetsanalyse ga følgende resultat med hensyn til kostnadsrammer og usikkerhetsavsetning, alle beløp i prisnivå 2015-kroner:

Kostnader | Millioner kroner
Basiskostnad | 946
Forventet tillegg | 186
Forventet kostnad | 1 132
Usikkerhetsavsetning | 201
P85 verdi fra usikkerhetsanalyse | 1 333
Kuttliste | -17
Foreslått kostnadsramme | 1 316
Foreslått usikkerhetsavsetning | 184

EKS anbefaler styringsrammen for Prosjekt 2 satt lik forventet kostnad på 1 132 millioner kroner. Med en usikkerhetsavsetning på 184 millioner kroner anbefales kostnadsrammen satt til 1 316 millioner kroner.»

Metiers anbefalinger og tiltak fra KS2 rapporten vil bli innarbeidet i en ny versjon av styringsgrunnlaget for Prosjekt 2 og vil bli hensyntatt i det videre arbeidet i prosjektet.

I statsbudsjettet for 2016 er det bevilget 150 mill. kroner under kapittel 604 til Prosjekt 2, men utløsning av denne bevilgningen forutsetter et evt. vedtak i Stortinget om godkjenning av kostnadsramme og oppstart av Prosjekt 2. Et vedtak iht. forslagene i denne Prop. 67 S (2015–2016) vil ikke kreve endringer i budsjettet for 2016.

Gjennomføring av et Prosjekt 2 slik det er fremmet forslag om i denne proposisjonen er et stort og komplisert, og dermed også risikofylt, prosjekt. For å redusere gjennomføringsrisikoen er derfor Prosjekt 2 planlagt med en lang oppstartfase, der det gjennomføres en rekke forberedende tiltak. I denne perioden vil man gradvis bygge opp prosjektorganisasjonen, inkludert anskaffelse av leverandører på kundesiden og for utvikling av systemløsningene. Det vil likeledes bli gjennomført grundige analyser av løsningsutformingen (proof of concept) i samarbeid med leverandørene for å redusere risikoen for at man har undervurdert kompleksitet og/eller omfang i systemløsningen. Det vil også bli gjennomført tiltak for å sikre at selve systemutviklings- og testarbeidet kan gjennomføres på en effektiv måte. Til sammen er det Regjeringens vurdering at disse tiltakene i betydelig grad vil øke mulighetene for en vellykket gjennomføring av Prosjekt 2 innenfor en akseptabel risiko.

4 Videre fremdrift og økonomiske forutsetninger i modernisering av IKT i Arbeids- og velferdsetaten

Det er Arbeids- og sosialdepartementets vurdering at det viktigste tiltaket i strategien for videre modernisering av Arbeids- og velferdsetatens IKT-systemer vil være fullføring av Moderniseringsprogrammet. I tråd med Metiers anbefaling i KSP-rapporten, vil således planlegging av et eventuelt Prosjekt 3 for 2019/2020 være det neste steget. Foreløpige planer for Prosjekt 3 er å videreutvikle de systemløsninger som er utviklet i Prosjekt 1 og 2 for å realisere moderne digitale systemløsninger på sykepengeområdet og for svangerskapspenger. Hvis fremdrift i Prosjekt 2 i 2017 dokumenterer at Arbeids- og velferdsetaten sannsynlig vil levere Prosjekt 2 iht. planer og innenfor tid og kost, vil Regjeringen vurdere om utredning og oppstart av et Prosjekt 3 er det beste tiltaket for den videre IKT-modernisering. Dersom en beslutter å starte planleggingen av et Prosjekt 3 vil det, i likhet med hva som ble gjort etter Prosjekt 1, først gjennomføres en oppdatering av konseptvurderingene som blir gjenstand for ny KSP. Det vil deretter utarbeides et styringsgrunnlag for Prosjekt 3 som blir gjenstand for ekstern kvalitetssikring (KS2). Forutsatt positiv KS2 anbefaling blir Stortinget invitert til å beslutte oppstart av og kostnadsrammer for Prosjekt 3.

Målene for Moderniseringsprogrammet basert på konklusjoner etter KS1 rapporten var å modernisere ytelsessystemene for å erstatte systemløsningen Infotrygd (utviklet på 70 tallet). Det vil fortsatt være behov for videreutvikling av IKT-systemene i Arbeids- og velferdsetaten også etter en ev. gjennomføring av Prosjekt 2 og Prosjekt 3. Det vil da fortsatt være noen ytelsesområder som benytter Infotrygd, og det er i tillegg nødvendig å utvikle nye løsninger for å støtte arbeidet med oppfølging av brukere.

Regjeringen vil likevel understreke at IKT- modernisering av Arbeids- og velferdsetaten har kommet langt når Moderniseringsprogrammet er gjennomført. Programmene IKT-basis, Pensjonsprogrammet og Modernisering Prosjekt 1 og 2 har vært utvikling av nødvendig infrastruktur og grunnsystemer. Dette er store og kompliserte prosjekter som det er vanskelig og som oftest uhensiktsmessig å dele opp i flere mindre prosjekter. Når etaten har gjennomført Prosjekt 2, slik det foreslås i denne proposisjonen, vil man ha sluttført de store infrastruktur- og grunnsysteminvesteringene på ytelsesforvaltningsområdet. Etaten vil da ha to systemløsninger for støtte av ytelsesforvaltningen (PESYS og ny løsning for individbaserte korttidsytelser) som begge tilfredsstiller kravene til moderne digitale systemløsninger med avanserte selvbetjente brukerdialoger, høy grad av automatisert saksbehandling og betydelig bedret fleksibilitet til å håndtere endringer i regelverket.

Det vil med bruk av disse systemløsningene være mulig å dele opp overføring av resterende ytelser fra Infotrygd til nye systemløsninger og eventuelle fremtidige prosjekter for implementering av endringer i ytelsesforvaltningen i mindre og isolerte prosjekter.

I Metiers KS1 rapport ble det konstatert at Arbeids- og velferdsetaten hadde betydelige behov for ytterligere IKT-investeringer etter at ytelsesområdene var modernisert. Særlig er det behov for nye systemløsninger for å støtte oppfølgingen av arbeids- og velferdsforvaltningens brukere. Arbeids- og sosialdepartementet vil i tilknytning til konseptvurdering og planlegging av prosjekt 3 vurdere hvorledes man kan innrette og planlegge en realisering av systemløsninger for støtte av brukeroppfølging, og vil komme tilbake til Stortinget med en orientering om resultatene av disse utredningene.

Tilråding

Arbeids- og sosialdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om oppstart av Prosjekt 2 i modernisering av IKT i Arbeids- og velferdsetaten.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om oppstart av Prosjekt 2 i modernisering av IKT i Arbeids- og velferdsetaten i samsvar med vedlagte forslag.

Forslag
til vedtak om oppstart av Prosjekt 2 i modernisering av IKT i Arbeids- og velferdsetaten

I

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2016 kan starte opp Prosjekt 2 i modernisering av IKT i Arbeids- og velferdsetaten med en kostnadsramme på 1 316 mill. kroner.