NOU 2024: 23

Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

Utredning fra et utvalg oppnevnt ved kongelig resolusjon 2. mars 1979

Avgitt til Kommunal- og distriktsdepartementet 25. november 2024

Dokumentet på regjeringen.no

Til Kommunal- og distriktsdepartementet

Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi (TBU) legger med dette fram sin rapport for høsten 2024. Rapporten tar sikte på å gi informasjon om utviklingen i kommuneøkonomien de siste årene med særlig vekt på den økonomiske situasjonen i 2023 og 2024.

Om denne rapporten

I kapittel 1 legger utvalget fram sin forståelse av den aktuelle situasjonen i kommuneøkonomien.

Kapittel 2 er en oppdatert beskrivelse av utviklingen i kommuneøkonomien og kommunale tjenester. Omtalen av kommuneøkonomien i 2023 og 2024 er basert på samme tallgrunnlag som i Nasjonalbudsjettet 2025 som ble lagt fram 7. oktober 2024 og Prop. 1 S Tillegg 1 (2024–2025), som ble lagt fram 1. november 2024.

Kommunesektorens inntekter og utgifter og utviklingen i tjenestene er nærmere omtalt i kapittel 3 og 4. Driftsresultatene og disposisjonsfondene er gjennomgått i kapittel 5. Gjeldsutviklingen er nærmere omtalt i kapittel 6, og en omtale av hvordan variasjonene er mellom kommunene og mellom fylkeskommunene i inntektsnivå, tjenesteproduksjon og økonomisk situasjon er gitt i kapittel 7. Her inngår blant annet beregninger av produksjonsindeksen for kommunene for 2023.

Nye beregninger av effektiviteten i de kommunale tjenestene er vist i kapittel 8. I kapittel 9 er befolkningsutviklingen og hvilke merutgifter det anslås å gi kommunesektoren under gitte forutsetninger, nærmere beskrevet.

Utvalgets rapporter fra 2005 og framover er lagt ut på utvalgets nettside.

Om utvalgets mandat

Utvalget ble oppnevnt ved kongelig resolusjon 2. mars 1979. Utvalget skulle legge opp til og gjennomføre faglige analyser av økonomiske forhold i kommunesektoren. Departementet presiserte i 1981 forståelsen av mandatet, og utvalget fikk en tydeligere rolle i å utarbeide innspill til arbeidet med å utforme den statlige politikken som gjaldt økonomien i kommunene og fylkeskommunene. Etter siste revisjon i 2012 ble det tatt inn i mandatet at utvalget skal legge fram det beste mulige bakgrunnsmaterialet, med sikte på å komme fram til en omforent situasjonsforståelse av den økonomiske situasjonen i kommunesektoren. Dette hadde vært praksis i flere år allerede. Av mandatet framgår det også at utvalget skal utarbeide notater om den økonomiske situasjonen og om den demografiske utviklingen i forkant av regjeringens budsjettkonferanse og konsultasjonsmøtene mellom staten og kommunesektoren.

Departementet fikk delegert fullmakt til å reoppnevne utvalget, og gi nærmere retningslinjer for arbeidet i utvalget. Utvalget blir nedsatt for tre år om gangen, og inneværende utvalgsperiode går ut ved årsskiftet 2026/2027. Utvalget har følgende mandat i dag:

I

Det blir oppnemnt eit berekningsutval til fagleg vurdering av data som gjeld økonomien i kommunane og fylkeskommunane. Utvalet skal leggje fram det best moglege bakgrunnsmaterialet, med sikte på å kome fram til ei felles forståing av den økonomiske situasjonen i kommunesektoren.

Bakgrunnsmaterialet bør innehalde ei oversikt over dei tilhøve utvalet meiner er viktige for vurderinga av økonomien i kommunar og fylkeskommunar, og ei vurdering av desse tilhøva, av utviklingstendensane og utsiktene for kommuneøkonomien framover. Vurderingane bør gjelde både kommunane og fylkeskommunane sett under eitt og så langt råd er og gjeva oversyn over variasjonane mellom dei ulike kommunar og fylkeskommunar. Det er også ønskeleg at utvalet viser nivå og utvikling i den kommunale og fylkeskommunale tenesteytinga. Til konsultasjonsordninga mellom stat og kommune, og i forkant av regjeringa sine budsjettkonferansar, bes utvalet årleg utarbeide eit notat om den økonomiske situasjonen i kommunesektoren, og eit notat om kommunesektoren sine utgifter frå den demografiske utviklinga. Elles er det opp til utvalet korleis dei ønsker å leggje fram resultata frå arbeidet i utvalet.

Så langt utvalet finn det forsvarleg, kan det sjølv ta opp særskilde problemstillingar.

Utvalet kan arrangere opne fagseminar.

Utgreiingane frå utvalet skal avgjevast til Kommunal- og distriktsdepartementet.

II

Utvalet skal vere breitt samansett med representantar frå både stat og kommunal sektor. Oppnemninga gjeld inntil vidare, men ikkje ut over 3 år. Kommunal- og distriktsdepartementet har fullmakt til å løyse medlem frå vervet og til å oppnemne nye medlem.

III

Kommunal- og distriktsdepartementet har fullmakt til å gje nærare retningsliner for arbeidet i utvalet innanfor rammene av mandatet.

IV

Kommunal- og distriktsdepartementet leiar sekretariatsarbeidet for utvalet.

Oslo 25. november 2024

Jon Magnussen

Leder NTNU

Trond Erik Lunder

Telemarksforsking

Marianne Haraldsvik

NTNU Samfunnsforskning

Torbjørn Eika

KS

Lise Mari Haugen

Sunnfjord kommune

Øyvind Langeland

Rogaland fylkeskommune

Sven Oluf Nylænder

Lillestrøm kommune

Irene Arnesen

Statistisk sentralbyrå

Kari Anne Haugen

Finansdepartementet

Ellen Cathrine Arnesen

Kunnskapsdepartementet

Toril Berge Flatabø

Helse- og omsorgsdepartementet

Otto Leirbukt

Kommunal- og distriktsdepartementet

Tormod Reiersen,

Kommunal- og distriktsdepartementet, sekretariatsleder

Helga Birgitte Aasdalen,

KS

Rune Bye,

KS

Eirik Larsen Lindstrøm,

Statistisk sentralbyrå

Aina Buholm Johansen,

Statistisk sentralbyrå

Bjørn Gran-Henriksen,

Statistisk sentralbyrå

Karoline Klemp Petersen,

Finansdepartementet

Even Vaboen,

Kommunal- og distriktsdepartementet

Naeem Rashid,

Kommunal- og distriktsdepartementet

1 Utvalgets situasjonsforståelse

Over flere år har kommunesektorens frie inntekter blitt høyere enn forutsatt i de fremlagte budsjettene, særlig som følge av betydelig midlertidig merskattevekst. Merskatteveksten har bidratt til gode netto driftsresultater og til at mange kommuner har kunnet spare betydelige midler i disposisjonsfond.

I 2023 endte netto driftsresultat for sektoren på 1,3 prosent, noe som er lavere enn utvalgets anbefaling på 2 prosent over tid. Det må blant annet ses i sammenheng med at kommunene har trengt tid til å tilpasse seg lavere realinntekter som følge av det høye kostnadsnivået. Økte netto renteutgifter og økte avdrag bidro også til å trekke ned resultatet. Samtidig har betydelige inntekter fra konsesjonskraft, havbruk og avkastning på finansielle plasseringer trukket opp resultatene i flere kommuner. Forskjellene mellom kommunene øker.

Aktivitetsveksten har de senere årene vært høyere enn det veksten i inntektene har gitt grunnlag for, noe som isolert sett tilsier en svekking av driftsresultatene. Uten midlertidig merskattevekst ville driftsresultatene trolig vært under utvalgets anbefaling også i flere av årene før 2023, noe som tyder på en underliggende ubalanse mellom inntekter og utgifter. En undersøkelse fra KS i september 2024 basert på kommunenes rapporter for 2. tertial, indikerte at sektoren har hatt rundt 10 mrd. kroner høyere driftsutgifter til tjenesteproduksjonen enn det er budsjettert for. Regjeringen har varslet at de vil legge fram forslag om en tilleggsbevilgning i rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner på 5 mrd. kroner i nysalderingen av statsbudsjettet for 2024.

Utvalget anslår at netto driftsresultat for kommunesektoren kan bli negativt og rundt -1 prosent i 2024. Dette er basert på beregninger fra KS, og det er også tatt høyde for at skatteinntektene ventes å bli 2,5–4,5 mrd. kroner lavere enn lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet. Utvalget understreker at det er stor usikkerhet knyttet til dette anslaget.

Kommunene og fylkeskommunene er rammestyrt og derfor ansvarlige for å tilpasse aktiviteten til inntektsnivået. Å tilpasse tjenestetilbudet til endret demografi, vil ofte kreve omstillinger og er en del av dette. Mange kommuner opplever nedgang i antall barn og unge. Framover ventes også antall personer i yrkesaktiv alder å avta i mange kommuner. Samtidig vil utgifts- og arbeidskraftbehovet innenfor helse- og omsorgssektoren kunne øke kraftig. Sektoren står dermed overfor store omstillingsbehov.

Analyser gjennomført for utvalget indikerer at effektiviteten i kommunesektoren har falt de siste årene, noe som kan ha sammenheng med at kommunene bruker tid på å tilpasse tjenestene til demografiske endringer, herunder færre barn og unge. Økt bruk av bemanningsnormer i grunnskole og barnehage kan også være en forklaring og gjør omstilling mer krevende for mange kommuner. Samtidig fanger ikke analysen opp økt kvalitet, og økningen i det målte effektiviseringspotensialet kan derfor også være et uttrykk for bedre tjenester av høyere kvalitet. Sammenlikninger mellom kommunene indikerer forskjeller i tjenestetilbud og effektivitet, også om man sammenlikner kommuner med omtrent like mange innbyggere, noe som indikerer at det er potensiale for effektivisering.

Samtidig må staten og innbyggerne ha realistiske forventninger til tjenestene som kan leveres. Nivået på frie inntekter har, når det korrigeres for lønns- og prisvekst, avtatt de siste årene. Med oppdaterte anslag for inntekter og kostnader anslås nivået på de frie inntektene korrigert for demografikostnader i 2024 å ligge litt under nivået i 2016. Dersom forventningene til tjenestene kommunesektoren leverer blir høyere enn hva inntektene gir grunnlag for, kan det fort oppstå ubalanser mellom inntekter og utgifter.

Regjeringens opprinnelige budsjettforslag for 2025 ga en realvekst i kommunesektorens frie inntekter på 6,8 mrd. kroner. Regjeringen har i ettertid vurdert at kommuneøkonomien er svakere enn anslått og fremmet forslag om en tilleggsbevilgning på 5 mrd. kroner i 2025 utover forslaget i statsbudsjettet. Det samlede forslaget til vekst i de frie inntektene er dermed betydelig høyere enn det som ble signalisert i Kommuneproposisjonen 2025 og gir isolert sett et handlingsrom utover merkostnadene til demografi og pensjon på 8,6 mrd. kroner. Et budsjettopplegg som gir høy vekst i de frie inntektene vil bedre utsiktene for 2025, men det vil fortsatt være behov for omstilling i sektoren for å tilpasse aktivitets- og kostnadsnivået til inntektene. Sektoren vil ta med seg deler av ubalansen med driftsutgifter som har vært høyere enn budsjettert fra 2024. Slik det nå ligger an, forventer utvalget driftsresultater godt under det anbefalte nivået også i 2025.

Samlet har kommunesektoren betydelige disposisjonsfond. Flere kommuner og fylkeskommuner står dermed godt rustet for å håndtere usikkerhet og kan tære på de oppsparte midlene ved uforutsette negative hendelser. Disse kommunene kan trekke på disposisjonsfondene en periode for å kunne gjennomføre nødvendige omstillinger. Disposisjonsfondene gir dermed kommunene en større handlefrihet utover det som følger av veksten i frie inntekter i årene framover. Disposisjonsfondene gir også rom for å redusere gjeldsopptak eller foreta investeringer. Det er imidlertid store variasjoner i størrelsen på oppsparte midler mellom de enkelte kommuner og fylkeskommuner. Kommuner som ikke har tilstrekkelige fond å tære på ved negative overraskelser, må i tråd med balansekravet i kommuneloven dekke inn et merforbruk i løpet av to år.

På sikt bør kommunesektoren komme tilbake til et netto driftsresultat på om lag 2 prosent av inntektene for at driften skal være på et bærekraftig nivå. Det vil innebære at driftsutgiftene må vokse mindre enn driftsinntektene.

Stortinget har vedtatt endringer i inntektssystemet for kommunene fra og med 2025. Endringene vil blant annet løfte skatteinntektene for skattesvake kommuner og kan isolert sett bidra til å bedre den økonomiske situasjonen i disse kommunene. Inntektsutjevningen vil baseres på de samme inntektsartene som i dag. Endringer i grunnlaget for den kommunale inntektsskatten vil redusere usikkerheten om skatteinngangen for alle kommuner.

Krigen i Ukraina påvirker norske kommuner og fylkeskommuner, og ankomst av flyktninger øker behovet for en rekke tjenester som barnehage, skole, sosialtjenester og helse- og omsorgstjenester.

Antall bosatte flyktninger påvirker også utvalgets anslag på merutgifter som følger av endringer i befolkningens størrelse og sammensetning. Utvalgets beregninger viser at merutgiftene som belaster de frie inntektene utgjør 4,4 mrd. kroner i 2024 og 3,6 mrd. kroner i utvalgets hovedalternativ for 2025. Det er stor usikkerhet knyttet til anslaget for 2025, særlig fordi det er vanskelig å anslå innvandringen til Norge.

Regjeringens perspektivmelding viser at handlingsrommet i finanspolitikken vil reduseres et stykke frem i tid, med mindre store kursfall på verdens børser fremskynder dette. Krigen i Ukraina har medført bred politisk enighet om at sikkerhet og forsvar bør prioriteres høyere enn tidligere. Det gir isolert sett mindre rom for andre prioriteringer. Effektivisering av kommunal og fylkeskommunal tjenesteproduksjon vil bidra til en bedre utvikling i tjenestetilbudet enn det som følger av inntektsveksten. Utvalget vil igjen understreke at staten bør styrke den lokale handlefriheten ved å fjerne uhensiktsmessige reguleringer av ressursbruken i kommuner og fylkeskommuner og unngå å innføre nye.

2 Utvikling i kommuneøkonomien

Etter en lang periode med høye netto driftsresultat og sparing i disposisjonsfond, var det i fjor flere kommuner med svake driftsresultater, og forskjellene mellom kommunene har økt. Samlet var disposisjonsfondene fortsatt store ved inngangen til 2024, selv om det var variasjoner mellom kommunene.

Realverdien av kommunesektorens frie inntekter har i flere år vært høyere enn lagt til grunn i de fremlagte statsbudsjettene. Det er særlig høyere skatteinntekter enn ventet som har bidratt til dette. De siste årene har imidlertid også vært preget av høy kostnadsvekst som varig har trukket ned realnivået på de frie inntektene.

I 2023 var driftsresultatet under utvalgets anbefaling på 2 prosent av driftsinntektene over tid, etter stort sett å ha ligget over anbefalt nivå siden 2015. Nedgangen i netto driftsresultat i 2023 må blant annet ses i sammenheng med at kommunene har trengt tid på å tilpasse seg lavere realinntekter som følge av det høye kostnadsnivået.

Siden Nasjonalbudsjettet 2025 (NB25) ble lagt frem har regjeringen kommet med oppdaterte beregninger som tilsier at skatteinngangen i år ligger an til å bli mellom 5 og 7 mrd. kroner lavere enn anslått i saldert budsjett for 2024, opp fra en anslått skattesvikt på 2,5 mrd. kroner i NB25. Samtidig viste KS sin undersøkelse for 2. tertial at det kan ligge an til en ubalanse mellom inntekter og utgifter i inneværende år. Regjeringen har varslet at den legger fram forslag om en tilleggsbevilgning i rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner på 5 mrd. kroner i nysalderingen av statsbudsjettet for 2024. Inkludert ny informasjon om skatteinngang og tilleggsbevilgning anslås nivået på frie inntekter korrigert for oppgaveendringer og merkostnader til demografi i 2024 noe under nivået i 2016.

Regjeringens opprinnelige budsjettforslag for 2025 ga en realvekst i kommunesektorens frie inntekter på 6,8 mrd. kroner regnet fra inntektsnivået i revidert nasjonalbudsjett. I starten av november la regjeringen frem en tilleggsproposisjon med forslag om å øke veksten i kommunesektoren sine frie inntekter i 2025 med ytterligere 5 mrd. kroner. Vurderingen til regjeringen var at sektoren tar med seg mye av ubalansen fra 2024 inn i 2025 og at kommuneøkonomien ser ut til å være svakere enn da tallgrunnlaget for statsbudsjettet for 2025 ble utarbeidet.

Boks 2.1 Ulike inntektsbegreper i kapittelet

I dette kapittelet omtales frie og samlede inntekter. Disse inntektene inngår i kommuneopplegget og består av sektorens skatteinntekter, gebyrer og brukerbetalinger og diverse overføringer til kommunesektoren via statsbudsjettet.

Frie inntekter utgjør om lag 70 prosent av kommunesektorens samlede inntekter og kan som navnet tilsier brukes fritt innenfor visse rammer. Som frie inntekter i kommuneopplegget regnes rammeoverføringer fra staten og skatt på inntekt og formue fra personer, naturressursskatt fra kraftforetak og eiendomsskatt. Med unntak av eiendomsskatt er dette inntekter som utjevnes i inntektsutjevningen.

Samlede inntekter i kommuneopplegget omfatter frie inntekter samt øremerkede tilskudd fra staten, gebyrer og brukerbetalinger. Inntektene fra Havbruksfondet inngår i øremerkede tilskudd.

Samlede inntekter er ikke de totale inntektene som tilfaller kommunesektoren. I tillegg har sektoren inntekter som ikke regnes med i kommuneopplegget. Det gjelder blant annet merverdiavgiftskompensasjon, enkelte tilskudd til flyktninger og lignende, inntekter fra konsesjonsavgifter og konsesjonskraft og netto finansinntekter.

I tabell 2.1 brukes også begrepet inntekter som er løpende inntekter ekskludert formuesinntekter fra Statistisk sentralbyrås statistikk for offentlige finanser.

Se kapittel 7 for nærmere beskrivelse av de ulike inntektstypene.

2.1 Innledning

Dette kapitlet redegjør for utviklingen i kommuneøkonomien basert på et sett av indikatorer, rapportert i tabell 2.1. Indikatorene er basert på Statistisk sentralbyrås statistikk om offentlig forvaltnings inntekter og utgifter, nasjonalregnskapsstatistikk og KOSTRA. Det er gjort et unntak fra offisielle definisjoner i statistikken ved at bompenger ikke er inkludert i utvalgets definisjon av inntekter innenfor kommuneopplegget.

Tabell 2.1 Utviklingen i kommuneøkonomien¹.

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

A. Kommunesektorens størrelse i landets økonomi

Kommunalt konsum, pst. av BNP Fastlands-Norge

13,8

14,0

14,2

14,4

14,4

14,5

14,9

14,9

14,5

14,5

14,6

Inntekter i kommunesektoren, pst. av BNP Fastlands-N.

17,7

18,1

18,7

18,9

18,7

18,6

19,4

19,5

18,8

18,5

18,4

Utførte timeverk i kommunesektoren, pst. av landet

16,7

16,8

17,1

17,3

17,3

17,2

17,5

17,5

17,0

17,0

17,0

Sysselsatte personer i kommunesektoren, pst. av total

19,4

19,4

19,5

19,6

19,6

19,5

19,7

19,7

19,1

18,9

18,9

B. Endring i BNP og indikatorer for kommuneøkonomien

BNP Fastlands-Norge, pst. volumendring

2,2

1,4

0,9

2,2

1,9

2,3

-2,8

4,5

3,7

0,7

0,6

Saml. inntekter i kommunesektoren, reell endring, pst.²

1,4

3,9

3,0

2,0

0,8

1,3

1,4

2,0

-0,6

1,0

1,1

Kommunal deflator, pst. endring

3,1

2,4

2,5

2,4

3,0

3,2

1,0

4,4

6,7

4,3

4,4

Frie inntekter i pst. av samlede inntekter pluss mva.-kompensasjon

73,4

72,7

72,6

72,2

71,7

71,3

71,7

72,0

72,4

71,9

71,7

Frie inntekter og mva-kompensasjon, pst. av samlede inntekter pluss mva.-kompensasjon

77,6

77,1

77,1

76,7

76,3

76,3

76,4

76,4

77,0

76,7

76,5

Frie inntekter, reell endring fra året før, pst.³

0,7

3,5

2,8

1,4

0,3

1,2

-0,2

3,3

-1,7

0,1

-0,5

Aktivitetsendring i kommunesektoren, pst. endring

1,2

2,2

3,0

1,4

2,6

2,6

-1,0

2,0

0,4

1,8

1,1

Utførte timeverk i kommunesektoren, pst. endring

0,5

0,9

2,5

1,6

1,7

1,0

-0,8

2,3

0,8

1,0

0,5

Produktinnsats, pst. volumendring

2,9

5,3

0,4

4,3

1,7

2,5

-0,4

6,7

-1,2

5,3

2,3

Bruttorealinvesteringer, pst. volumendring

0,9

2,0

9,4

-3,7

7,8

9,0

-2,8

-6,6

1,8

-1,4

1,4

Bruttoinvesteringer i pst. av inntekter

13,2

13,3

14,0

13,2

14,2

15,3

14,6

13,3

14,1

13,7

13,8

Netto driftsresultat, konsern, pst. av driftsinntekter⁴

1,5

3,2

4,2

3,9

2,8

2,0

3,1

4,7

3,5

1,3

-1

Disposisjonsfond, pst. av driftsinntekter⁵

6,9

8,2

10,2

11,4

12,4

12,2

11,8

13,8

14,9

13,5

-

Nettofinansinvesteringer, pst. av inntekter⁶

-5,5

-3,1

-2,6

-2,4

-3,8

-5,8

-4,2

-1,5

-2,9

-5,3

-6,6

Netto gjeld uten pensjonsreserver, i pst. av inntekter⁷

46,1

45,0

44,1

43,6

44,3

47,3

48,6

47,3

47,3

53,0

-

¹ Tallene er basert på Statistisk sentralbyrås nasjonalregnskapstall publisert 22. august 2024, statistikk for offentlig forvaltnings inntekter og utgifter publisert 9. september 2024 og KOSTRA-tall publisert 17. juni 2024. Tall for 2024 er anslag fra Nasjonalbudsjettet 2025 (NB25) der ikke annet fremgår.

2 Innenfor kommuneopplegget. Ved beregning av inntektsvekst er det korrigert for oppgaveendringer og midlertidige bevilgninger, herunder bevilgninger begrunnet med koronapandemien. Anslaget i 2024 er utvalgets anslag basert på anslaget i NB25 inkludert tilleggsbevilgning varslet i Prop. 1 S Tillegg 1 samt anslått total skattesvikt på 6 mrd. kroner.

³ Anslaget i 2024 er utvalgets basert på anslaget i NB25 inkludert tilleggsbevilgning varslet i Prop. 1 S Tillegg 1 samt anslått total skattesvikt på 6 mrd. kroner.

⁴ Anslaget i 2024 er utvalgets anslag på netto driftsresultatet basert på KS sine beregninger.

⁵ Inkluderer også regnskapsmessig mindreforbruk (lagt til) og regnskapsmessig merforbruk (trukket fra).

6 Anslaget i 2024 er utvalgets basert på anslaget i NB25 inkludert tilleggsbevilgning varslet i Prop. 1 S Tillegg 1 samt anslått total skattesvikt på 6 mrd. kroner.

⁷ Gjeldstallene er basert på tall fra finansielle sektorbalanser publisert av Statistisk sentralbyrå 1. kvartal 2024. Fordringer og gjeld knyttet til skatter er holdt utenom. Etter en hovedrevisjon og definisjonsendringer i nasjonalregnskapet er deler av kommunenes plasseringer i pensjonsmidler tatt inn som fordringer under betegnelsen «arbeidsgivers reserver». I tabell 2.1 oppgis tall uten disse fordringene.

Kilder: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi, Finansdepartementet og Statistisk sentralbyrå

Kommunesektoren utgjør en stor andel av offentlig sektor og har ansvaret for noen av de viktigste tjenestene i innbyggernes hverdag, herunder velferdstjenester som barnehager, skoler og helse- og omsorgstjenester. Det omfattende ansvaret gjør at kommunesektoren forvalter en betydelig del av landets økonomiske ressurser og står for en vesentlig del av verdiskapningen og landets økonomiske aktivitet. I NB25 anslås det at kommunalt konsum tilsvarer 14,6 prosent av BNP for Fastlands-Norge i 2024, som er på linje med nivået i 2022 og 2023 og i årene før pandemien. Sysselsettingen i kommunesektoren som andel av samlet sysselsetting ble anslått til 17 prosent i 2024, og har vært stabil på dette nivået over lang tid, se figur 2.2F.

Siden en relativt stor andel av de kommuneansatte jobber deltid, er kommunesektorens andel av totalsysselsettingen større målt i personer enn i timeverk. Målt i antall personer har den kommunale sysselsettingsandelen de siste to årene ligget på om lag 19,0 prosent, ned fra 19,7 prosent i pandemiårene 2020 og 2021. I 2024 anslås det at kommuneforvaltningen står for 18,9 prosent av samlet sysselsetting, uendret fra 2023.

De viktigste inntektene til sektoren er lokale skatteinntekter og rammetilskudd fra staten, også omtalt som frie inntekter. Basert på en total skattesvikt på 6 mrd. kroner og tilleggsbevilgningen på 5 mrd. kroner anslår utvalget de frie inntektene til 505 mrd. kroner i 2024, tilsvarende 71,7 prosent av samlede inntekter innenfor kommuneopplegget.

2.2 Aktivitets- og inntektsutviklingen

Inntektsutviklingen i 2024

I Saldert budsjett 2024 la regjeringen opp til en realvekst i kommunesektorens frie inntekter i 2024 på 6,4 mrd. kroner, målt fra anslått nivå for 2023 i RNB23. Skatteinntektene i 2023 ble høyere enn ventet i både RNB23 og NB24.

Skatteinntektene i inneværende år anslås nå lavere enn lagt til grunn i saldert budsjett, og kostnadsøkningen ventes å bli noe høyere. Samlet sett var anslaget i NB25 en reell nedgang i de frie inntektene på 4,0 mrd. kroner fra 2023 til 2024. Samlede inntekter ble anslått å øke reelt med 6,1 mrd. kroner, se tabell 2.2.

I NB25 ble anslaget for merkostnadene til pensjon oppjustert med om lag 2,5 mrd. kroner, mens merkostnadene til demografi er oppjustert med 0,5 mrd. kroner i forhold til saldert budsjett. Økningen i pensjonskostnadene skyldes både at veksten i netto pensjonskostnad ble høyere enn lagt til grunn i det opprinnelige anslaget og at amortiseringskostnadene ble høyere som følge av økt premieavvik i 2023 enn opprinnelig lagt til grunn.

Siden NB25 ble lagt frem har regjeringen kommet med oppdaterte beregninger som tilsier at skatteinngangen i år ligger an til å bli mellom 5 og 7 mrd. kroner lavere enn anslått i saldert budsjett for 2024, ned fra anslaget på -2,5 mrd. kroner i NB25. Dette trekker isolert sett ned realveksten i de frie inntektene fra 2023 til 2024. Samtidig viste KS sin undersøkelse for 2. tertial at det kan ligge an til en ubalanse mellom inntekter og utgifter i inneværende år.

Regjeringen har varslet at de vil legge fram forslag om en tilleggsbevilgning i rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner på 5 mrd. kroner i nysalderingen av statsbudsjettet for 2024. Dette trekker isolert sett opp realveksten i de frie inntektene fra 2023 til 2024. Basert på anslaget i NB25 inkludert anslått total skattesvikt på 6 mrd. kroner, som er midtpunktet i det anslåtte intervallet, og tilleggsbevilgningen på 5 mrd. kroner anslår utvalget en realnedgang på 2,5 mrd. kroner i frie inntekter i 2024, se tabell 2.2. Alle anslag for inntekts- og kostnadsutvikling i 2024 er fortsatt usikre. Endelige tall foreligger ikke før neste år.

Tabell 2.2 Realvekst i kommunesektorens inntekter¹ i 2024. Anslag på ulike tidspunkt. Mrd. 2024-kroner og prosentvis vekst fra året før.

Samlede inntekter

Frie inntekter

Mrd. kroner

Pst.

Mrd. kroner

Pst.

Målt ift. anslag for 2023 i RNB23

Nasjonalbudsjettet 2024

13,1

2,0

6,4

1,3

Saldert budsjett 2024 (inkl. budsjettavtalen)

14,5

2,2

6,4

1,3

Målt ift. oppdaterte anslag for 2023

Nasjonalbudsjettet 2024

8,8

1,3

2,2

0,4

Saldert budsjett 2024 (inkl. budsjettavtalen)

10,3

1,6

2,2

0,4

Revidert nasjonalbudsjett 2024

8,2

1,2

-1,0

-0,2

Nasjonalbudsjettet 2025

6,1

0,9

-4,0

-0,8

Utvalgets anslag²

7,6

1,1

-2,5

-0,5

¹ Inntektsvekst utover endringer som skyldes prisendringer, oppgaveoverføringer eller engangsoverføringer.

² Utvalgets anslag på realveksten beregnet basert på anslaget i Nasjonalbudsjettet 2025 inkludert tilleggsbevilgning i rammetilskuddet på 5 mrd. kroner samt anslag på skattesvikt i 2024 på 6 mrd. kroner.

Kilder: Statistisk sentralbyrå og Finansdepartementet.

Over flere år har realverdien av frie inntekter og handlingsrommet vært større enn lagt til grunn i de fremlagte budsjettene. Det er særlig høyere skatteinntekter enn ventet som har bidratt til dette.

Figur 2.1 viser avviket mellom faktisk realverdi på frie inntekter og anslått realverdi i saldert budsjett, fordelt på bidrag fra avvik i skatteinntekter, endret kommunal deflator i budsjettåret, endret kommunal deflator året før, avvik i anslag på kostnader til demografi og bevilgningsendringer i rammetilskuddet gjennom året. Figuren er en utvidelse av figur 3.12 i NB25 ved at effekten av endret deflator for året før er tatt med. Realveksten i de frie inntektene har i gjennomsnitt vært 6,5 mrd. 2024-kroner høyere enn anslått i saldert budsjett i perioden 2015–2023, når det ses bort i fra endringer i realveksten som skyldes at inntektene året før ble høyere eller lavere enn anslått i saldert budsjett. I de fleste årene i figuren har realinntektene utviklet seg bedre enn ventet. De siste årene har vært preget av høy kostnadsvekst. Høyere skatteinngang enn ventet har i hovedsak en midlertidig virkning på realinntektene, mens virkningen av et høyere kostnadsnivå er varig.

Historisk har det vært små avvik mellom anslått og faktisk kostnadsutvikling, og anslagene har bommet både på opp- og nedsiden. De siste årene skiller seg imidlertid litt ut, med høyere kostnadsvekst enn først anslått. Uventet kostnadsvekst trekker isolert ned realverdien av inntektene. I Saldert budsjett 2023 ble kostnadsveksten undervurdert, og mot normalt ble den anslåtte undervurderingen kompensert i Revidert nasjonalbudsjett 2023. I ettertid viste det seg at merkostnadsveksten ble overvurdert slik at kommunesektoren for 2023 ble overkompensert, og samlet sett for året ble realveksten i inntektene bedre enn forutsatt. I NB25 ble realinntektene i 2024 anslått å bli lavere enn anslaget i saldert budsjett, grunnet lavere skatteinngang og høyere kostnadsvekst enn ventet. Inkludert tilleggsbevilgningen som er varslet i nysalderingen av statsbudsjettet for 2024 og en total skattesvikt på 6 mrd. kroner, ligger realinntektene i år an til å bli noe høyere enn anslått i NB25 men fortsatt under det som ble anslått i saldert budsjett, se figur 2.1.

Figur 2.1 Merinntekter og mindreutgifter¹ i kommuneopplegget. Avvik mellom anslag i saldert budsjett og oppdaterte tall på skatteinntekter, kommunal deflator², merkostnader til demografi³ og rammetilskudd⁴.⁵ Mrd. 2024-kroner

¹ I 2020 var endringer i skatt og deflator fra anslaget i saldert budsjett i stor grad knyttet til pandemien. Sammen med anslåtte merutgifter/mindreinntekter i tjenestene som følge av pandemien samt redusert arbeidsgiveravgift, inngikk dette i grunnlaget for koronakompensasjonen til kommunesektoren for 2020.

² Anslaget på merkostnader til pensjon er hensyntatt i anslått kostnadsvekst i saldert budsjett. I endelige tall inngår faktiske pensjonskostnader i kostnadsveksten gjennom kommunal deflator.

³ Avvikene for demografikostnadene som finansieres av de frie inntektene i årene 2014–2017 er anslått til 75 prosent av avvikene for de totale merkostnadene knyttet til demografiske endringer.

⁴ Det ekstraordinære nedtrekket på 12,1 mrd. kroner i rammetilskuddet i 2022, grunnet uvanlig høye utbytteinntekter som følge av endringer i utbytteskatten, er trukket ut av merskatteveksten.

⁵ Figuren inkluderer tilleggsbevilgningen på 5 mrd. kroner i 2024 som er varslet i nysalderingen av statsbudsjettet for 2024, samt anslått skattesvikt på 6 mrd. kroner.

Kilder: Kommunal- og distriktsdepartementet, Det tekniske beregningsutvalget for kommunal og fylkeskommunal økonomi (TBU) og Finansdepartementet

Aktivitet og inntektsutvikling de siste årene

For å måle den samlede aktivitetsutviklingen i kommunesektoren benyttes en indikator der endring i sysselsetting (timeverk), endring i produktinnsats (faste priser) og endring i brutto realinvesteringer (faste priser) veies sammen, se boks 2.2. Aktivitetsindikatoren gir uttrykk for ressursbruken knyttet til den løpende tjenesteproduksjon finansiert av kommunesektoren og nyinvesteringer. Når en sammenligner aktivitetsveksten med realveksten i samlede inntekter, får man en indikasjon på hvordan utviklingen påvirker nettofinansinvesteringer i sektoren. Se punkt 2.4 for omtale av nettofinansinvesteringer.

Figur 2.2A sammenligner aktivitets- og inntektsvekst for kommuneforvaltningen fra 2014 til 2024. I de to siste årene har aktivitetsveksten vært høyere enn inntektsveksten skulle tilsi, noe som gjenspeiles i lavere netto finansinvesteringer og økt gjeldsvekst. I 2023 er aktivitetsveksten beregnet til 1,8 prosent, som er høyere enn inntektsvekst på 1,0 prosent. I NB25 anslås en aktivitetsvekst på 1,1 prosent og en vekst i samlede inntekter på 0,9 prosent i 2024. Med oppdatert informasjon om redusert skatteinngang og tilleggsbevilgning anslår utvalget en vekst i samlede inntekter på 1,1 prosent i 2024.

Figur 2.2 Utviklingen i kommuneøkonomien

¹ Inntektsveksten er korrigert for større oppgaveoverføringer.

² Inkluderer kommunale og fylkeskommunale foretak (KF og FKF) og interkommunale selskaper (IKS). Fra og med 2014 ble merverdiavgiftskompensasjonen fra investeringer ført i investeringsregnskapet, ikke i driftsregnskapet som tidligere. Denne endringen medførte en reduksjon i netto driftsresultat og i brutto driftsinntekter. I figur 2.2E er det korrigert for denne endringen i årene før 2014, slik at tallene er sammenliknbare for hele perioden. Tallene avviker derfor fra tilsvarende tall i tabell 2.1 for årene t.o.m. 2013. Disposisjonsfond inkluderer også regnskapsmessig mer- og mindreforbruk.

³ Med unntak av 2024 er alle tall per 31.12. i det respektive år.

⁴ Netto gjeld uten arbeidsgivers reserver.

⁵ Nettofinansinvesteringer og nettogjeld (både med og uten arbeidsgivers reserver) er oppgitt i prosent av kommuneforvaltningens samlede inntekter. Netto renteeksponering er oppgitt i prosent av kommunenes brutto driftsinntekter.

Kilder: Statistisk sentralbyrå, Finansdepartementet og Kommunal- og distriktsdepartementet

2.3 Netto driftsresultat og disposisjonsfond

Utvalget betrakter netto driftsresultat som hovedindikatoren for økonomisk balanse i kommunesektoren. Netto driftsresultat viser hvor mye som kan disponeres til avsetninger og investeringer etter at driftsutgifter, renter og avdrag er betalt.

Utvalget anbefaler at netto driftsresultat for kommunesektoren over tid bør utgjøre om lag 2 prosent av driftsinntektene, med et anbefalt nivå på 1¾ prosent for kommunene (inkl. Oslo) og 4 prosent for fylkeskommunene.[1] Anbefalingen gjelder kommunesektoren når også foretakene og de interkommunale selskapene er tatt med. Anbefalingen gjelder for sektoren som helhet og for henholdsvis kommunene og fylkeskommunene samlet, og ikke for den enkelte kommune og fylkeskommune. Hva som vil være det anbefalte nivået for den enkelte kommune og fylkeskommune, vil blant annet avhenge av avskrivninger, lånegjeld og avdrag. For eksempel vil høyere avskrivninger trekke i retning av et høyere anbefalt driftsresultat, mens store avdrag vil trekke i retning av et lavere anbefalt resultat.[2] Utvalget har ikke gitt anbefalinger for den enkelte kommune og fylkeskommune.

Utviklingen i brutto og netto driftsresultat i perioden 2013–2023 er vist i tabell 2.2C. I perioden 2015–2022 lå netto driftsresultat stort sett på godt over utvalgets anbefaling, noe som må sees i sammenheng med høye skatteinntekter som mer enn kompenserte for at kostnadsnivået ble høyere enn lagt til grunn i budsjettene. I 2023 endte netto driftsresultat under anbefalt nivå. For sektoren som helhet var netto driftsresultat i 2023 på 1,3 prosent. Kommunene hadde et resultat på 0,8 prosent, mens fylkeskommunene hadde et resultat på 4,2 prosent, altså over det anbefalte nivået.

Nedgangen i netto driftsresultat for kommunene i 2023 følger av svakere brutto driftsresultater. Det må blant annet ses i sammenheng med at kommunene har trengt tid på å tilpasse seg lavere realinntekter som følge av det høye kostnadsnivået. Økte netto renteutgifter og økte avdrag bidro også til å trekke ned resultatet fra 2022 til 2023. Utbetalingene fra Havbruksfondet og kraftinntektene var også lavere i 2023 enn i 2022. Høyere avkastning i finansmarkedet og høyere utbytte bidro isolert sett til å trekke resultatet opp. Forskjellene mellom kommunenes resultater økte.

De gode driftsresultatene fram til 2022 bidro til at kommunene og fylkeskommunene bygde opp solide reserver. Svakere driftsresultater i kombinasjon med at deler av fondene ble brukt til å finansiere investeringer bidro til at disposisjonsfondene gikk noe ned i 2023. For sektoren samlet utgjorde disposisjonsfondene 95 mrd. kroner tilsvarende 13,5 prosent av driftsinntektene ved utgangen av 2023. Samlet sett var fondene altså fortsatt store, men det var store variasjoner mellom kommunene i nivået på disposisjonsfondene, og det var en tendens til at kommunene med lave netto driftsresultater også hadde lavere disposisjonsfond i 2023. En god del kommuner og fylkeskommuner stod dermed ved inngangen til 2024 godt rustet for å håndtere usikkerhet og kunne tære på de oppsparte midlene ved uforutsette og midlertidige negative hendelser. Det er grunn til å tro at en del kommuner også ved inngangen til 2025 vil ha disposisjonsfond som gir rom for å redusere gjeldsopptak eller foreta investeringer og gir således disse kommunene en større handlefrihet enn det som følger av veksten i frie inntekter.

Per november 2024 var det 23 kommuner i ROBEK, se figur 2.2D. Dette er et lavt antall sammenliknet med de fleste årene på 2000-tallet fram til 2017, men en økning fra utgangen av 2023.

Netto driftsresultat og disposisjonsfond er nærmere omtalt i kapittel 5.

2.4 Nettofinansinvesteringer og netto gjeld

Nettofinansinvesteringer er i nasjonalregnskapet definert som samlede inntekter fratrukket samlede utgifter, der utgifter til bruttorealinvesteringer er medregnet. Nettofinansinvestering, sammen med eventuelle omvurderinger av fordringer og gjeld, bestemmer utviklingen i kommunesektorens netto fordringsposisjon. Negative nettofinansinvesteringer viser til et underskudd før lånetransaksjoner.

Investeringene i kommunesektoren avtok i 2023 etter moderat vekst året før. Nivået er likevel forholdsvis høyt sett i et historisk perspektiv. Dette gjenspeiles i økt gjeld og negative netto finansinvesteringer i sektoren. I 2023 hadde kommuneforvaltningen negative nettofinansinvesteringer på 38 mrd. kroner, tilsvarende 5,3 prosent av samlede inntekter. Det er en økning i underskudd på 18 mrd. kroner fra 2022. Økningen har sammenheng både med et fortsatt høyt investeringsnivå og med lave netto driftsresultater i 2023.

Figur 2.2E viser utviklingen i netto gjeld (brutto gjeld fratrukket brutto fordringer), basert på statistikken for finansielle sektorregnskaper (Statistisk sentralbyrå). Dette finansielle sektorregnskapet inneholder et omfattende, detaljert og avstemt regnskap for fordringer og gjeld mellom ulike sektorer, basert på internasjonale retningslinjer for nasjonalregnskapet.

Ved utgangen av 2023 utgjorde sektorens nettogjeld 53 prosent av inntektene[3] , se figur 2.2E. Dette er en forholdsvis stor økning fra 2022 og henger sammen med lavere bankinnskudd (som igjen kan knyttes til lave netto driftsresultat og høye pensjonspremier) og høyere langsiktig gjeld.

Deler av kommunesektorens gjeld innebærer i liten grad renteutgifter for kommunene. Det gjelder blant annet lån til investeringer innenfor vannforsyning, avløp og renovasjon, som i hovedsak finansieres gjennom gebyrer fra innbyggerne. I tillegg dekker staten renteutgifter og noen avdrag på investeringer til skole, kirker, sykehjem og transporttiltak i fylkene. Kommunesektorens netto renteeksponering var ved utgangen av 2023 på 323 mrd. kroner, eller om lag 45,8 prosent av driftsinntektene, en økning fra 41,8 prosent i 2022. Det innebærer at 1 prosentpoeng høyere rente isolert sett vil belaste kommuneøkonomien med 3,2 mrd. kroner, eller nærmere 0,5 prosent av driftsinntektene, før det tas hensyn til eventuelle rentebindinger og effekten en endring i renten vil kunne ha på finansavkastningen på kommunesektorens oppsparte pensjonsmidler.

Kommunesektorens gjeld er nærmere omtalt i kapittel 6.

2.5 Kommunesektorens inntekter i 2025

Nasjonalbudsjettet 2025 viser at regjeringens opprinnelige budsjettforslag for 2025 gir en realvekst i kommunesektorens frie inntekter på 6,8 mrd. kroner. Veksten beregnes da fra anslått nivå på inntektene i 2024 etter Stortingets behandling av Revidert nasjonalbudsjett 2024 (RNB24). Det ble lagt opp til at veksten i frie inntekter skulle fordeles med 5,15 mrd. kroner til kommunene og 1,65 mrd. kroner til fylkeskommunene. De frie inntektene utgjorde 538 mrd. kroner i 2025 i det opprinnelige foreslåtte opplegget.

Regjeringens opprinnelige forslag til vekst i de frie inntektene var høyere enn veksten som ble signalisert i Kommuneproposisjonen 2025 og ga et handlingsrom utover merkostnadene til demografi og pensjon på 3,6 mrd. kroner. Siden kommuneproposisjonen er anslaget på merkostnader til demografi i 2025 uendret på 3,7 mrd. kroner, mens merkostnadene til pensjon anslås 700 mill. kroner lavere. Nedgangen i merkostnadene til pensjon i 2025 skyldes først og fremst at premieavviket i 2024 anslås lavere enn tidligere, noe som gir lavere vekst i amortiseringskostnadene i 2025.

Innenfor veksten i frie inntekter for kommunene begrunnes om lag 1,7 mrd. kroner med omleggingen av inntektssystemet til kommunene. Videre er 250 mill. kroner begrunnet med økt bemanning i barnehager og 150 mill. kroner til satsing på psykisk helse. Til fylkeskommunene ligger det inne en satsing til fylkesvei på 300 mill. kroner.

Tabell 2.3 Realvekst i kommunesektorens inntekter¹ i 2025. Anslag på ulike tidspunkt. Mrd. 2025-kroner og prosentvis vekst.

Samlede inntekter

Frie inntekter

Mrd. kroner

Pst.

Mrd. kroner

Pst.

Målt ift. anslag for 2024 i RNB24

Signalisert i Kommuneproposisjonen 2025

-

-

6,4

-

Nasjonalbudsjettet 2025

10,2

1,5

6,8

1,3

Tilleggsproposisjon2

15,2

2,2

11,8

2,2

Målt ift. oppdaterte anslag for 2024

Nasjonalbudsjettet 2025

12,8

1,8

9,4

1,8

Utvalgets anslag²

16,2

2,3

12,8

2,4

¹ Inntektsvekst utover endringer som skyldes prisendringer, oppgaveoverføringer eller engangsoverføringer.

² Utvalgets anslag på realveksten beregnet basert på anslaget i Nasjonalbudsjettet 2025 med tilleggsbevilgning i rammetilskuddet på 5 mrd. kroner i 2024 og 2025 samt anslått skattesvikt i 2024 på 6 mrd. kroner.

Kilde: Finansdepartementet

Skatteanslaget for 2024 ble nedjustert med 2,5 mrd. kroner fra RNB24 til NB25, noe som isolert sett medfører høyere inntektsvekst fra 2024 til 2025, selv med uendret inntektsanslag for neste år. Basert på oppdatert anslag på regnskap for 2024 i NB25 ble realveksten i de frie inntektene anslått å øke med 9,4 mrd. kroner fra 2024 til 2025. Samlede inntekter ble anslått til å øke med 12,8 mrd. kroner fra i år til neste år, se tabell 2.3.

Utvalget anslår nå at skatteinntektene blir totalt 6 mrd. kroner lavere i 2024 sammenlignet med anslaget i RNB24. Skattesvikten i 2024 skyldes midlertidige forhold og påvirker ikke skatteanslagene for 2025. Dette bidrar dermed isolert sett til høyere realvekst i de frie inntektene fra 2024 til 2025. Regjeringen har i Prop. 1 S Tillegg 1 foreslått å øke veksten i kommunesektorens frie inntekter i 2025 med 5 mrd. kroner sammenlignet med det opprinnelige budsjettforslaget. Dette trekker isolert sett ytterligere opp realveksten i de frie inntektene fra 2024 til 2025. Basert på anslagene i NB25, inkludert anslått total skattesvikt på 6 mrd. kroner og tilleggsbevilgningen på 5 mrd. kroner, anslår utvalget en realvekst på 12,8 mrd. kroner i frie inntekter fra 2024 til 2025, se tabell 2.3

Figur 2.3 Utviklingen i frie inntekter med korreksjoner1,2,3. Mrd. 2025-kroner. 2015 til 2025⁴

¹ Den lysegrønne linjen er korrigert for oppgaveendringer, engangsoverføringer mv. fra 2016 til 2025.

² Den blå linjen er i tillegg justert for merkostnader til demografi fra 2016 til 2025.

³ Det er justert for anslag på merkostnader til pensjon i 2024 og 2025. Historisk inngår merkostnader til pensjon i kostnadsveksten (kommunal deflator).

4 Figuren inkluderer tilleggsbevilgningen på 5 mrd. kroner i 2024 og 2025, se Prop. 1 S Tillegg 1.

Kilder: Kommunal- og distriktsdepartementet og Finansdepartementet.

Figur 2.3 viser nivået på de frie inntektene over tid, målt i faste 2025-kroner. Figuren inkluderer tilleggsbevilgningen på 5 mrd. kroner i 2024 og 2025 som varslet i Prop. 1 S Tillegg 1 samt anslått skattesvikt på 6 mrd. kroner. Inntektene var særlig høye i 2021 og 2022 som følge av at skatteinngangen ble høyere enn forventet. I 2020 og 2021 ble inntektene også løftet av betydelige overføringer til sektoren for å dekke ekstraordinære utgifter i forbindelse med pandemien, vist ved forskjellen mellom mørkegrønn og lysegrønn linje i figuren. Midlertidige tiltak og oppgaveoverføringer mv. er korrigert ut i den lysegrønne linjen.

I 2024 og 2025 anslås frie inntekter korrigert for oppgaveendringer og engangsoverføringer mv. å ligge høyere enn i årene før pandemien. Justeres det også for merutgifter til demografi (blå linje), anslås nivået i 2024 å ligge litt under nivået 2016, mens nivået i 2025 anslås å ligge på linje med nivået i 2020. Merkostnadene til demografi har de siste årene blitt høyere enn anslått, noe som blant annet skyldes tilstrømningen av flyktninger fra Ukraina.

I figuren (lysegrønn og blå linje) er det korrigert for alle engangsoverføringer, samt overføringer som skal styrke spesifiserte tjenestetilbud i kommunene. En del av dette er midler som gjør kommunene bedre rustet til å tilby tjenester, men som korrigeres ut når veksten i frie inntekter beregnes.

Boks 2.2 Realvekst og realnivå i kommunesektorens inntekter i budsjettene

Stortinget bestemmer langt på vei nivået på kommunesektorens inntekter i forbindelse med de årlige statsbudsjettene, blant annet gjennom vedtak om rammeoverføringer, skattørene og øremerkede midler. For å gi kommunene forutsigbarhet, signaliseres det i mai året før (i forbindelse med kommuneproposisjonen) hvor stor realvekst i frie inntekter og samlede inntekter som regjeringen legger opp til at kommunesektoren skal få i året som kommer («budsjettåret», år T). Den signaliserte realveksten er basert på anslag på inntektene for inneværende år (T-1) i revidert nasjonalbudsjett (RNB) som legges fram samtidig med kommuneproposisjonen.

Regjeringens endelige forslag til realvekst i kommunesektorens inntekter (for år T) presenteres i statsbudsjettet i oktober. Den foreslåtte veksten i sektorens inntekter tar utgangspunkt i inntektsanslaget (for år T-1) fra RNB justert for eventuelle endringer som følge av Stortingets behandling. Logikken i dette er at eventuelle endringer i skatteanslaget (merskattevekst eller skattesvikt) for inneværende år (T-1) etter at RNB er vedtatt ikke skal påvirke det man vedtar om inntektene i budsjettåret (T). Dette gir en forutsigbarhet for hva de nominelle inntektene blir neste år, i tillegg til at det gir en mer stabil utvikling i inntektene over tid.

Denne måten å framstille veksten i kommunesektorens inntekter på benyttes til å vise inntektsnivået i budsjettåret sammenliknet med regjeringens planlagte nominelle nivå for inneværende år (T-1) og handlingsrommet for kommunesektoren i budsjettåret.

Den beregnede kostnadsveksten for inneværende år (T-1), målt med den kommunale deflatoren, kan endre seg etter at kommuneproposisjonen for budsjettåret (T) er vedtatt. Dette påvirker ikke realveksten i inntektene for budsjettåret (T). Men det vil isolert sett påvirke det reelle inntektsnivået i budsjettåret (T). Det skyldes at kjøpekraften som det nominelle inntektsnivået for inneværende år gir, har endret seg. Redusert deflator for inneværende år (T-1) vil isolert sett trekke det reelle nivået i budsjettåret (T) opp, mens økt deflator isolert sett vil trekke det reelle nivået ned.

Dette kan illustreres med tallene for 2022 slik de foreligger nå. Den kommunale deflatoren for 2021 økte med 1,6 prosentpoeng fra RNB 2021/Kommuneproposisjonen 2022. Dette påvirker ikke realveksten i 2022 fordi 2021-deflatoren måler kostnadsveksten fra 2020 til 2021. Men en høyere deflator i 2021 betyr at det anslåtte nominelle inntektsnivået for 2021 fra RNB21/ Kommuneproposisjonen 2022 isolert sett innebærer et lavere reelt inntektsnivå i 2021 enn det som opprinnelig var planlagt. Dersom en ser på realveksten over to år, fra 2020 til 2022, fører dette til at den planlagte reelle inntektsøkningen fra 2021 til 2022 (som ikke er endret som følge av deflatorendringen i 2021) isolert sett vil gi et lavere reelt inntektsnivå i 2022 enn lagt til grunn i Kommuneproposisjonen 2022.

Boks 2.3 Aktivitetsutvikling, produktinnsats og utførte timeverk

Aktivitetsutvikling

For å måle utviklingen i den samlede aktiviteten i kommuneforvaltningen bruker utvalget en indikator der endring i sysselsettingen målt i timeverk, endring i produktinnsats i faste priser og endring i brutto realinvesteringer i faste priser veies sammen. Som vekter brukes de andelene som lønnskostnader, produktinnsats og brutto realinvesteringer utgjorde av de samlede utgiftene for de tre kostnadsartene året før. Siden indikatoren er basert på ressursinnsatsen i kommunesektoren fanger den ikke opp vekst i produksjonen som følge av effektiviseringstiltak.

Produktinnsats (vareinnsats)

Verdien av anvendte innsatsvarer og -tjenester i produksjonsaktivitet, unntatt kapitalslit (bruk av fast realkapital). Begrepet bygger på nasjonalregnskapets gruppering.

Bruttorealinvestering

Verdien av anskaffelser av fast realkapital minus salg av fast realkapital. Anskaffelser av fast realkapital omfatter utgifter til kjøp av bygninger og anlegg, transportmidler, maskiner, utstyr, inventar mv.

Utførte timeverk

Antall timeverk utført av alle sysselsatte i innenlandsk produksjonsvirksomhet innenfor effektiv normalarbeidstid, med tillegg for utført overtid og fradrag for fravær pga. sykdom, permisjon, ferie og eventuelle arbeidskonflikter.

3 Inntekter i kommuneforvaltningen

I kapittel 3 drøftes utviklingen i kommunesektorens inntekter, skatteinntektenes andel av kommunesektorens inntekter, eiendomsskatt og kommunesektorens inntekter fra brukerbetalinger.

Se eget tabellvedlegg 4 for tallene bak de fleste av figurene i kapittel 3. I kapittel 7 ses det nærmere på inntektsforskjeller mellom kommunene.

3.1 Kommunesektorens inntektskilder

Kommuneforvaltningens samlede inntekter innenfor kommuneopplegget[4] er summen av skatteinntekter, overføringer fra staten, brukerbetalinger og andre innenlandske løpende overføringer. Skatteinntektene omfatter skatt på inntekt og formue, eiendomsskatt og naturressursskatt. Overføringer fra staten omfatter rammeoverføringer og øremerkede overføringer innenfor kommuneopplegget.

Skatt på inntekt, formue og eiendom samt naturressursskatt fra vannkraftverk, utgjør sammen med rammeoverføringene fra staten det som defineres som kommunesektorens frie inntekter[5] . Disse inntektene kan kommunene disponere fritt uten andre føringer enn gjeldende lover og forskrifter. Det er anslått at kommunesektorens samlede inntekter vil utgjøre om lag 706 mrd. kroner i 2024 (i 2024-kroner)[6] . Av disse utgjør de frie inntektene om lag 505[7] mrd. kroner, og skatteinntektene om lag 276 mrd. kroner. Figur 3.1 viser hvordan kommunesektorens inntekter innenfor kommuneopplegget er fordelt på de ulike inntektskildene i 2024

Figur 3.1 Kommunesektorens samlede inntekter innenfor kommuneopplegget 2024¹

¹ Brukerbetalinger mv. inkluderer brukerbetalinger og andre innenlandske løpende overføringer.

Kilde: Finansdepartementet

3.2 Samlede inntekter innenfor kommuneopplegget – realvekst 2014–2024

Økonomien i kommunesektoren styres i utgangspunktet av inntektsrammene som Stortinget fastsetter. De samlede inntektene omfatter både frie inntekter, øremerkede tilskudd[8] , brukerbetalinger mv., finansinntekter og merverdiavgiftskompensasjon. Fra et innbyggerperspektiv er utviklingen i de samlede inntektene mest interessant, siden nivået på kommunesektorens samlede inntekter bestemmer hvor stor den kommunale tjenesteproduksjonen kan bli. Vekst i kommunesektorens samlede inntekter innebærer at det er rom for at innbyggerne kan få flere velferdstjenester levert fra kommunen. Dersom inntektsveksten skyldes at oppgaver flyttes fra staten til kommunesektoren, øker ikke dette innbyggernes samlede tilbud av offentlige tjenester. Det korrigeres derfor normalt for oppgaveoverføringer når en ser på utviklingen i samlede inntekter over tid.

Kommunesektorens samlede inntekter

Figur 3.2A som viser nivået på samlede inntekter for kommunesektoren i 2024-kroner, og tallene er ikke korrigert for oppgaveendringer eller ekstraordinære overføringer begrunnet med koronapandemien. Øvrige figurer i kapittel 3 som viser utviklingen i frie inntekter er korrigert for oppgaveoverføringer og ekstraordinære koronaoverføringer.

Figur 3.2 Kommunesektorens samlede inntekter innenfor kommuneopplegget i 2024-kroner.¹

1 Tallene er inkludert tilleggsbevilgning i rammetilskuddet på 5 mrd. kroner og anslag på skattesvikt i 2024 på 6 mrd. kroner.

² Beregningene i denne figuren er ikke korrigert for oppgaveoverføringer eller virkningene av virusutbruddet.

³ Den røde linjen er korrigert for nye oppgaver, oppgaveoverføringer samt for befolkningsvekst og alderssammensetningen. Metoden for denne korrigeringen følger langt på vei de samme prinsippene, men er ikke helt identisk med tilsvarende korrigering i figur 2.3.

Kilde: Finansdepartementet, Kommunal- og distriktsdepartementet, Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi og Statistisk sentralbyrå

Den samlede inntektsveksten gir et uttrykk for hva sektoren har til rådighet til å finansiere nye oppgaver, reformer, demografiske endringer og generell velferdsøkning. Realveksten i de samlede inntektene for kommunesektoren fra 2014 til 2024 er anslått til 100 milliarder 2024-kroner, jf. figur 3.2A og vedlegg 4. I gjennomsnitt er den årlige veksten i perioden 1,5 prosent. De samlede inntektene for kommunesektoren i 2024 er anslått til om lag 706 milliarder 2024-kroner, noe som er en svak økning på om lag 5 milliarder kroner – 0,8 prosent – fra 2023. De samlede inntektene gikk ned i 2022 og 2023 som følge av store ekstraordinære inntekter i 2021. Kommunesektoren fikk 20,2 milliarder 2021-kroner som var begrunnet med utgifter i forbindelse med koronapandemien, og i tillegg kom store, ekstra skatteinntekter mot slutten av året. Kommunesektoren fikk også uventet høye skatteinntekter i 2022, som igjen har påvirket vekstanslaget for 2023 i forhold til i 2022.

I perioden 2014 – 2024 har kommunesektorens inntekter som andel av BNP for Fastlands-Norge ligget i intervallet 17,8–18,9 prosent med unntak av pandemiårene 2020 og 2021, jf. tabell 2.1. I 2020 og 2021 var andelen oppe i 19,4 prosent for så å falle tilbake til 18,4 prosent i 2022 og anslagvis 18,3 prosent i 2024.

Se kapittel 2 og figur 2.2 for nærmere beskrivelse av utvikling i kommunesektorens samlede inntekter i perioden 2014–2024.

3.3 Frie inntekter 2014–2024

De frie inntektene er inntekter som kommunene og fylkeskommunene kan bruke fritt, uten andre føringer fra staten enn gjeldende lover og regelverk. De frie inntektene er derfor én av flere indikatorer som til sammen kan si noe om kommunenes og fylkeskommunenes økonomiske handlingsrom. De frie inntektene er dermed mest relevant ut fra et kommuneperspektiv, i og med at innbyggerne generelt ikke skiller mellom kommunenes inntektsarter. For å kunne sammenligne utviklingen i sektorens handlingsrom over tid, må veksten i frie inntekter korrigeres for regelendringer, innlemminger av øremerkede tilskudd i rammetilskuddet og nye oppgaver, enten de er helt nye eller overført fra andre forvaltningsnivåer. Tallene er også korrigert for koronaoverføringer.

Andelen frie inntekter stabil i perioden 2014–2024

I figur 3.2B vises utviklingen i frie inntekter som andel av de samlede inntektene og dermed graden av rammefinansiering.

Fra 2014 til 2020 gikk andelen frie inntekter gradvis ned fra 73,4 prosent til om lag 72 prosent, og har deretter vært om lag på samme nivå. Andel frie inntekter i 2024 er anslått til å falle svakt med 0,2 prosentpoeng til 71,7 prosent.

Realveksten i frie inntekter fra 2014 blir lavere når det justeres for befolkningsendring

Figur 2.3 viser utvikling i frie inntekter i alt (i 2025-kroner), korrigert for oppgaveendringer og merkostnader til demografi. I perioden 2014–2024 anslås realveksten i frie inntekter i kommunesektoren (uten mva-kompensasjon) til 14 prosent. Samtidig fører befolkningsveksten til økte utgifter i kommunesektoren. Realveksten korrigert for endringer i alderssammensetningen anslås til 8 prosent.

I samme periode anslås den gjennomsnittlige årlige veksten i kommunesektorens frie inntekter til 1,3 prosent. Justert for befolkningsvekst og endringer i alderssammensetningen, er den gjennomsnittlige årlige veksten i perioden 0,8 prosent. I den siste femårsperioden, 2020–2024 ser det ut til å ha vært noe svakere vekst i de frie inntektene i alt enn gjennomsnittet for perioden 2014–2024. Korrigert for befolkningsvekst og endringer i alderssammensetningen har veksten i de frie inntektene vært negativ i den siste femårsperioden.

Figur 3.2C1 og 3.2C2 viser at i perioden 2014–2024 anslås veksten for kommunene og fylkeskommunene til hhv. om lag 14 og 13 prosent. Om det tas hensyn til både økning i antall innbyggere og endret alderssammensetning, blir veksten om lag 8 prosent for kommunene og 12 prosent for fylkeskommunene.

Boks 3.1 Om korreksjoner og beregningen av utviklingen i inntektsvekst

Prisutvikling

Når man vil studere utviklingen i ulike inntektsbegreper over tid, ønsker en normalt å se på realutviklingen og altså fjerne effektene av endringer i priser og lønn. I omregningen fra nominelle størrelser bruker utvalget en deflator for kommunesektorens kjøp av varer og tjenester som utarbeides av Finansdepartementet. Den kommunale deflatoren tar hensyn til utviklingen i lønnskostnader samt prisutviklingen for investeringsvarer og produktinnsats. Vedlegg 7 gir en historisk oversikt over årlig prisvekst i kommunesektoren, mens detaljer om hvordan den lages finnes i vedlegg 8.

Oppgaveoverføringer, nye oppgaver, endringer i finansieringsform, regelendringer m.m.

Vekstratene i ulike inntektskomponenter korrigeres normalt for nye oppgaver og overføring av oppgaver mellom forvaltningsnivåer, endringer i finansieringsform og eventuelt regelendringer mv. På den måten blir vekstratene mest mulig sammenlignbare over tid og man får et uttrykk relevant for handlingsrommet velferdstjeneste innbyggerne tilbys, som er det man ønsker å belyse med vekstratene. Korreksjonene er dokumentert i Kommunal- og distriktsdepartementets årlige budsjettproposisjon og budsjettrundskriv.

Endring i befolkningens størrelse og alderssammensetning

Endring i alderssammensetningen påvirker behovet for kommunale tjenester, fordi ulike aldersgrupper har ulike behov for tjenester. En kan beregne inntektsutviklingen per innbygger hvor man også har justert for endringer i den aldersmessige sammensetningen som kan sies å reflektere endringer i behov per innbygger. I korrigeringene er det brukt en forenklet versjon av metodikken som brukes i utgiftsutjevningen i inntektssystemet for kommunesektoren. Korrigeringen for endringer i alderssammensetningen bygger på uendrede gjennomsnittskostnader i aldersgruppene parvis mellom årene. Det innebærer dermed i praksis at en forutsetter uendret standard og dekningsgrad på tjenestene og at produksjonen av tjenestene skjer med uendret produktivitet. På samme måte som når utvalget anslår mer- og mindreutgifter for kommunesektoren knyttet til den demografiske utviklingen, jf. kapittel 10, må også justeringene som er gjort her, betraktes som grove anslag.

3.4 Skatteinntekter

Kommunesektorens andel av skatt på alminnelig inntekt fra personlig skattytere bestemmes ved fastsettelsen av den kommunale skattøren. Skattøren for kommuner og fylkeskommuner vedtas av Stortinget ved behandlingen av statsbudsjettet det enkelte år. Skattøren fastsettes med sikte på at sektorens skatteinntekter tilsvarer skatteandelen som er lagt til grunn i budsjettopplegget, for tiden 40 prosent.

Kommunesektorens skatteinntekter kommer fra flere ulike skattegrunnlag. For de fleste kommunene og fylkeskommunene kommer skatteinntekter i hovedsak fra skatt på inntekt og formue, og noen kommuner mottar naturressursskatt. Disse inntektene utjevnes i inntektssystemet.

Kommunene kan i tillegg velge å innføre eiendomsskatt på boliger og fritidsboliger og/eller næringseiendom. En del kommuner har også inntekter fra konsesjonskraft- og avgifter, produksjonsavgift på vindkraft og fra havbruk. Disse inntektene kan disponeres fritt av kommunene, men flere av disse inntektene er ikke en del av de frie inntektene i kommuneopplegget. Disse inntektene utjevnes ikke gjennom inntektssystemet for kommuner og fylkeskommuner. Utvalget ser nærmere på forskjeller mellom kommuner og fylkeskommuner for ulike typer inntekter i kapittel 7.

Endringer i skattegrunnlagene fra og med 2025

Nytt inntektssystem for kommuner trer i kraft fra 2025[9] . Den symmetriske delen av inntektsutjevningen økes fra 60 til 64 prosent over en toårsperiode. Den kommunale skattesatsen for formueskatten reduseres over samme periode fra 0,7 til 0,35 prosent, mens eierinntekter tas helt ut av skattegrunnlagene for kommuner og fylkeskommuner fra og med 2025. De reduserte inntektene fra formueskatten til kommunene og eierinntektene for kommuner og fylkeskommuner blir erstattet med tilsvarende økning fra skatt på alminnelige inntekt. Den statlige skatteøren for formueskatten økes fra 0,3 til 0,65 prosent slik at endringer i formuesskatten blir provenynøytral og skatt på netto eierinntekter vil i sin helhet tilfalle staten.

Figur 3.3 Kommunesektorens inntekter fra personskatt og eiendomsskatt. 2013–2023. Anslag for 2024

Kilder: Statistisk sentralbyrå og Finansdepartementet

Skatteandelen har vært rundt 40 prosent siden 2013

Skatteandelen forteller hvor mye skatteinntektene utgjør av kommunesektorens samlede inntekter. Fra og med 2011 har det vært en målsetting at skatteandelen skal være 40 prosent. Realisert skatteandel vil kunne avvike fra opplegget i Statsbudsjettet som følge av at skatteinntektene øker mer eller mindre enn anslått. Figur 3.3.A viser at for 2022 bidro en rekordhøy merskattevekst knyttet til bl.a. eierinntekter i 2021 til en skatteandel på 43,4 prosent. For 2024 er skatteandelen nå anslått til 39,0 prosent. Skatteandelen for eiendomsskatt og andre produksjonsskatter for 2024 er videre anslått til 2,6 prosent, og har ligget stabilt rundt 2,5 prosent i perioden 2013–2024.

Høyere inntekter fra eiendomsskatt i perioden 2013–2023

Eiendomsskatten er en del av de frie inntektene og regnes med i skatteinntektenes andel av kommunesektorens samlede inntekter. Kommunene fikk til sammen 17 626 millioner kroner i inntekter fra eiendomsskatt i 2023, en realøkning på 843 millioner kroner, eller 5,0 prosent fra 2022, se figur 3.3B. Eiendomsskatten økte nominelt med om lag 1 535 mill. kroner eller 9,5 prosent fra 2022 til 2023. Inntekter fra eiendomsskatt i 2023 utgjorde om lag 3 713 kroner per innbygger i landet og 2,9 prosent av kommunenes totale brutto driftsinntekter i 2023, noe som er på samme nivå som i 2022.

Kommunenes eiendomsskatt fra bolig og fritidseiendommer utgjorde 49,2 prosent av samlet eiendomsskatt i 2023 og økte reelt med 246 mill. kroner fra 2022 til 2023, mens eiendomsskatt fra annen eiendom økte reelt med 597 mill. kroner i samme periode.

Eiendomsskatt fra boliger og fritidseiendommer har økt reelt med om lag 70 prosent i perioden fra 2013 til 2023 mens samlet eiendomsskatt fra annen eiendom, har økt reelt med 25 prosent i samme periode. Samlet eiendomsskatt økte reelt med 43,5 prosent i perioden 2013 til 2023.

I gjennomsnitt betalte en eier av en enebolig på 120 kvadratmeter i områder med eiendomsskatt 3 878 kroner i eiendomsskatt i 2023, mot 3 707 kroner i 2022. Høyeste rapporterte skattebeløp på slike eiendommer i 2023 var om lag 10 900 kroner, og det laveste om lag 300 kroner.

323 av 357 kommuner har eiendomsskatt i 2024. Utvalget anslår at om lag 4,66 millioner innbyggere bor i en kommune med eiendomsskatt i 2024, anslått til å ha 47 000 flere innbyggere enn i 2023.

3.5 Betaling for kommunale tjenester

Normalisert vekst fra 2022 til 2023

Kommuneforvaltningen fikk i 2023 inntekter på 95,4 milliarder kroner for kommunale tjenester, noe som utgjorde 12,8 prosent av totale inntekter[10] .

Den årlige prosentvise veksten siste 10 år for henholdsvis brukerbetalinger og totale inntekter fremgår av nedenstående figur:

Figur 3.4 Brukerbetalinger for kommunale og fylkeskommunale tjenester fra betalinger for kommunale tjenester (eksklusive bompenger) og totale inntekter, årlig prosentvis vekst

Kilde: Statistisk sentralbyrå (tabell 10727 og 10723)

Figuren viser blant annet at veksten i 2023 er noe lavere for brukerbetalinger enn for inntekter i alt (5,9 versus 6,6 prosent). Den prosentvise veksten i 2023 var videre relativt høy for begge størrelsene: Henholdsvis 1,4 og 1,2 prosentpoeng høyere enn gjennomsnittet siste 10 år. Dette bør imidlertid ses i sammenheng med at prisstigningen (KPI) i 2023 økte med 5,5 prosent som er 2,4 prosentpoeng høyere enn gjennomsnittet siste 10 år.

Sett i forhold til inntekter totalt var den prosentvise veksten i brukerbetalinger spesielt lav i 2020 og 2021. Denne lave veksten hadde sammenheng med at deler av tjenestetilbudet måtte reduseres som følge av tiltak mot covid-19 pandemien. I 2022 derimot var veksten spesielt høy. Dette skyldtes i hovedsak at tiltakene ble opphevet og aktivitetsnivået dermed normalisert.

For første gang siden 2019 er ikke veksten påvirket av pandemien og vekstraten for 2023 skiller seg ikke mye fra de fleste årene før pandemien.

Sterk økning innen vann og avløp, stor reduksjon innen SFO

Enkelte tjenester hadde sterk inntektsvekst mens for enkelte andre tjenester var det fall i inntektene.

Tabell 3.1 Betalinger for kommunale tjenester fordelt på funksjonsområder.

2019

2020

2021

2022

2023

Endring 2022–23

Endring 2019–23

Milliarder kroner

Prosent

Tekniske tjenester mv.

40,2

39,7

41,0

46,5

50,1

7,9

24,2

Kollektiv transport

10,4

8,6

8,9

12,1

12,5

2,9

23,4

Avløp / kloakk

9,8

10,4

10,4

11,2

12,7

13,9

27,8

Renovasjon

7,5

8,3

8,5

8,9

9,5

5,5

22,8

Vann

7,5

7,8

8,3

9,1

10,4

14,1

35,5

Brannvern / feiing

1,3

1,5

1,6

1,6

1,6

-1,4

15,3

Andre tekniske tjenester

3,6

3,2

3,4

3,5

3,5

0,0

-4,7

Helse- og sosialtjenester

18,1

18,1

18,6

19,3

20,7

7,7

13,6

Pleie og omsorg

9,0

9,0

9,2

9,7

10,2

6,0

13,1

Boliger

6,4

6,7

6,6

6,6

7,4

12,6

15,3

Helsetjenester

1,7

1,5

1,9

1,9

2,0

8,2

15,9

Sosiale tjenester eks. boliger

1,0

0,8

0,9

1,1

1,0

-8,7

1,5

Øvrig

20,7

19,9

21,1

24,3

24,3

1,6

16,8

Næringsøkonomiske formål

5,0

5,2

5,5

7,1

6,9

-3,2

34,8

Kultur og idrett

4,4

3,5

4,0

5,2

5,3

6,5

22,2

Barnehager

4,3

4,0

4,5

4,6

4,4

-3,7

1,4

Skolefritidsordning

3,4

2,8

3,2

3,1

2,7

-14,8

-22,8

Skole / undervisning

2,0

1,8

1,9

2,1

2,6

28,3

33,9

Administrasjon

1,5

2,4

2,1

2,1

2,3

16,7

36,8

Sum

79,1

77,6

80,8

89,7

95,1

6,0

19,8

Vann, avløp og boliger hadde størst inntektsvekst i 2023. For boliger har økningen sammenheng med at nivået i 2022 var relativt lavt. For vann og avløp derimot kan den sterke økningen i 2023 ses på som en del av en langsiktig trend. Også i 2024 er det grunn til å forvente sterk økning i disse inntektene som følge av stor økning i prisene for disse tjenestene fra januar 2024, jf. etterfølgende avsnitt om prisendring for utvalgte tjenester.

Inntektsøkningen skyldes i hovedsak at de fleste kommunene velger å prise vann- og avløpstjenestene etter selvkostprinsippet samtidig som utgiftene her har økt relativt mye. Utgiftsøkningen har igjen sammenheng med at mange kommuner har økt aktivitetsnivået for å møte økt behov for oppgradering, utskifting og vedlikehold av vann- og avløpsnettene. Prisøkningen innen innsatsfaktorene på dette området har i tillegg vært større enn den generelle prisveksten.

Utvalget legger til grunn at mange kommuner har et stort etterslep av aktiviteter innen vann og avløpsområdet, og at det kan ta lang tid før etterslepet kommer ned til et nivå som er noenlunde optimalt ut fra et samfunnsøkonomisk perspektiv[11] . Utvalget forventer derfor fortsatt høyt aktivitetsnivå med tilhørende høyt kostnads- og inntektsnivå fra disse tjenesteområdene de kommende årene.

Blant tjenesteområdene som bidrar til å dempe inntektsveksten i 2023 står SFO i en særstilling med reduksjon på ca 15 prosent. Inntektene forventes å falle mye også i 2024 som følge av ytterligere prisreduksjoner fra 1. januar 2024, jf. etterfølgende avsnitt om prisendringer.

Opphold i barnehager hadde også reduksjon i inntektene i 2023, om enn i mindre grad enn SFO. Prisene for opphold i barnehage og SFO er i stor grad bestemt politisk på nasjonalt nivå.

Store forskjeller mellom tjenestene i graden av brukerfinansiering

Kommunesektoren kjennetegnes blant annet av at mange av tjenestene er gratis eller har svært lav grad av brukerfinansiering. Om lag halvparten av de korrigerte bruttoutgiftene er knyttet til produksjon av tjenester der brukerfinansieringen kun er på om lag 1 prosent. Blant disse tjenestene er grunnskole (eksklusiv SFO), videregående skole, hjemmebaserte helsetjenester, sosialsektoren, barnevern, administrasjon, eiendomsforvaltning samt politisk styring og kontrollvirksomhet.

Den andre halvparten av korrigerte brutto driftsutgifter knytter seg imidlertid til tjenesteproduksjon der brukerbetalinger utgjør en vesentlig, og i noen tilfeller også den viktigste finansieringskilden.

Figur 3.5 A viser brukerbetalingenes finansieringsgrad innen tjenesteområdene der brukerbetalingene har stor betydning[12] .

Figur 3.5 Korrigerte brutto driftsutgifter og brukerbetalingenes finansieringsandel for utvalgte tjenester

Kilde: Statistisk sentralbyrå (tabell 10727 og 10723)

Årsaken til at brukerbetalingene nesten er dobbelt så høye som de tilhørende korrigerte brutto driftsutgiftene innen næringsøkonomiske formål er at inntekter fra konsesjonskraft[13] dominerer denne gruppen. For VAR, og kommunale boliger, bør den høye finansieringsandelen ses i lys av at tjenesteproduksjonen er veldig kapitalintensiv og at de korrigerte brutto driftsutgiftene ikke inkluderer finanskostnader[14] .

Innen SFO finansierer brukerbetalingene på om lag 40 prosent mens de fleste øvrige tjenesteområdene har en langt lavere finansieringsandel. For alle tjenesteområdene totalt utgjør finansieringsandelen i gjennomsnitt om lag 17 prosent av korrigerte brutto driftsutgifter.

Figur 3.5 B viser at grad av brukerfinansiering for ulike tjenester over tid er relativt stabilt. Reduksjonen innen SFO skyldes prisreduksjoner. Andelen her vil reduseres ytterligere i 2024 da prisene ble satt ytterligere ned fra januar 2024, jf. etterfølgende avsnitt.

Prisendringer for kommunale tjenester

Siste to årene har det vært eksepsjonelle prisøkninger innen vann og avløpstjenester, jf. nedenstående tabell.

Tabell 3.2 Årlig prisendring (per januar, fra januar året før) og pris per januar 2024 for noen kommunale tjenester. I tillegg årlige prosentvise endringer i KPI og kommunal deflator.

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Pris per jan 2024 (kroner)

Vann

4,1

5,1

3,5

3,9

4,2

14,3

13,3

5 436

Avløp

2,3

5,4

4,3

2,6

4,2

13,8

14,4

6 007

Renovasjon

2,2

2,8

5,1

4,8

5,2

7,6

8,2

3 854

Barnehager

4,9

1,5

3,0

2,4

3,8

-6,8

-0,4

31 720

Skolefritidsordningen (SFO)¹

2,9

3,0

3,6

-4,2

-2,4

-17,0

-14,1

30 877

Konsumprisindeksen (KPI)²

2,7

2,2

1,3

3,5

5,8

5,5

3,3

Kommunal deflator

3,0

3,1

1,0

4,5

6,7

4,3

4,4

¹ De årlige prosentvise prisendringene innen SFO er basert på beregninger av gjennomsnittspriser utført av SSB. Prisen reflekterer maksimal månedspris multiplisert med 11 måneder for heltidsplass uten moderasjon og/eller tillegg for mat per oktober 2024.

² KPI er basert på årlige endringer for årene 2018–2023. For 2024 er verdien basert på gjennomsnittlig 12 måneders vekst for månedene januar til oktober. I tidligere TBU-rapporter er alle verdiene basert på 12 måneders vekst fra januar aktuelt år til januar året etter. Verdiene for årene 2018 til 2023 i tabellen over avviker derfor noe fra tilsvarende verdier i tidligere TBU-rapporter.

Kilde: Statistisk sentralbyrå (tabell 12842, 11573 og 03013) og Utdanningsdirektoratet.

Prisøkningene innen vann- og avløpstjenestene har sammenheng med tilsvarende kostnadsøkninger kombinert med prising etter selvkostprinsippet, jf. omtale i tidligere avsnitt. Kostnadsøkningen skyldes både sterk prisøkning innen de viktigste innsatsfaktorene som kjøpes i markedet, økt omfang av vedlikehold og investeringer samt økning i rentenivået. Oslo kommune sitt pågående arbeid med å etablere ny vannkilde har i tillegg bidratt mye til den høye veksten.

Tilsvarende har det vært eksepsjonelle prisreduksjoner innen SFO siste to år. Spesielt gjelder dette ulike rabatterte priser og visse gratistilbud. Prisreduksjonene har bakgrunn i både statlige føringer og selvstendige beslutninger i de enkelte kommunene.

4 Tjenester og investeringer

Kommunesektoren har ansvaret for noen av de viktigste tjenestene i innbyggernes hverdag. Sektoren er blant annet ansvarlige for barnehager, skoler, helse- og omsorgstjenester, barnevern, kollektivtrafikk, veier, vannforsyning, avløp og renovasjon.

Pandemien bidro til at realveksten i kommunesektorens utgifter var lav i årene 2020 – 2022 sammenliknet med de foregående årene, men tok seg kraftig opp i 2023. Veksten i utgiftene fra 2022 til 2023 var særlig stor innenfor sosialtjenester.

I barnehagesektoren fortsatte økningen i dekningsgraden for 1–2-åringer og var 89 prosent i 2023. Dekningsgraden blant 3–5-åringene har stabilisert seg på om lag 97 prosent. Antall årsverk i barnehagene har økt til tross for at tallet på barn i barnehager har vært stabilt, noe som må ses i sammenheng med nasjonale vedtak om bemannings- og pedagognormer. Nesten alle barnehager oppfylte bemanningsnormen i 2023, mens 65 prosent oppfylte pedagognormen, noe som er en nedgang fra 2022.

Andelen elever som får spesialundervisning i grunnskolen og antall årstimer per elev til elever som får slik undervisning økte marginalt for alle trinnene i 2023 sammenlignet med 2022. For grunnskolen samlet var gjennomsnittlig gruppestørrelse i 2023 på samme nivå som i 2022.

Innenfor videregående opplæring er det en stadig høyere andel som fullfører innen fem år, og det er stadig færre som fullfører på mer enn normert tid. Samtidig er det fortsatt betydelig geografisk variasjon i fullføring og stor variasjon mellom studieretninger. Andelen elever som slutter i videregående opplæring uten å fullføre fortsatte å øke i 2023, som i perioden 2014–2022.

I helse og omsorg fortsatte årsverksinnsatsen å øke. Samtidig har det vært en reduksjon i dekningsgradene blant eldre 80 år og over. Dette har sammenheng med en økning i antall eldre, men trolig også bedre helse og funksjonsnivå. Andelen brukere under 67 år i hjemmetjenesten fortsetter å øke. Selv om lege- og sykepleierdekningen er høy i Norge, har mange kommuner betydelige utfordringer med å rekruttere fastleger og sykepleiere. I distriktene er utfordringene større enn ellers i landet.

Kapitelet ser også på utvikling i flere av de øvrige kommunale tjenestene: barnevern, sosialtjenester, boligsosialt arbeid og administrasjon.

4.1 Kommuneforvaltningens utgifter

Figur 4.1 Årlig prosentvis realvekst vekst i kommuneforvaltningens utgifter 2013–2023

Kilder: Statistisk sentralbyrå (tabell 10727, E Totale utgifter) og Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

Kommuneforvaltningens totale utgifter var om lag 783 milliarder kroner i 2023. Realveksten fra året før var 4,4 prosent, noe som er klart sterkest i perioden 2013–2023. Realveksten i 2020 – 2022 må ses i sammenheng med at disse årene var preget av nedstenging og andre restriksjoner knyttet til koronatiltak som innebar lavere aktivitet. Dette kan igjen ha bidratt til sterk utgiftsvekst i 2023.

Lønn dominerende utgiftsart, men fallende andel av totale utgifter

Figur 4.2 Kommuneforvaltningens utgifter i 2023, etter artsgruppe. Milliarder kroner¹

¹ I figur 4.2 er under halvparten av utgiftene lønn, mens lønn utgjør nærmere 60 prosent av den kommunale deflatoren. Deflatoren er basert på lønnskostnader, produktinnsats og investeringer. Flere av utgiftene som fremgår i figuren inkluderes ikke i den kommunale deflatoren (slik som blant annet renter).

De viktigste utgiftspostene i artsgruppene er som følger:

Lønn: Brutto lønn utbetalt til arbeidstakerne, arbeidsgiveravgift og pensjonskostnad. Lønnsrefusjoner (sykepenger/foreldrepenger) kommer til fratrekk.

Kjøp av varer og tjenester: Kjøp av konsulent- og byggetjenester, reparasjoner, lisenser, forbruksmateriell, husleie, energi osv.

Produktkjøp til husholdninger: Tilskudd til private barnehager, helsetjenester og transport for skoleelever/funksjonshemmede.

Subsidier: Tilskudd til bedrifter innen kollektiv transport på veg, skinner og sjø. Tilskudd knyttet til lærlingeordningen.

Stønader til husholdninger: Sosialhjelp, introduksjonsstønad, bostøtte og kvalifiseringsstønad.

Overføringer til ideelle org.: Ideelle organisasjoner innen helse- og omsorg, idrettslag og kulturorganisasjoner.

Anskaffelse av fast realkapital: Bygninger, anlegg, veier og IKT.

Annet: Overføringer til statsforvaltningen, kapitaloverføringer og tomtekjøp.

Kilde: Statistisk sentralbyrå (tabell 10727 med tilhørende grunnlagsdata)

De enkelte artsgruppenes prosentvise bidrag til totale utgifter endrer seg ikke mye over tid, men det er imidlertid noen tydelige utviklingstrekk for enkelte av utgiftsartene.

Lønnskostnadene var i 2023 den dominerende utgiftsarten med 47,3 prosent av totale utgifter. Dette er imidlertid lavt i historisk sammenheng: Aller lavest i perioden 2003–2023 og 8. året på rad med synkende andel. Høyest var andelen i 2005 med 54 prosent.

Kjøp av varer og tjenester utgjorde 22,5 prosent som er ned fra 22,7 prosent i 2022, men høyere enn alle øvrige år i perioden 2003–2023. Lavest nivå var det i 2012–2014 og i 2003 med om lag 20,5 prosent.

Produktkjøp til husholdninger utgjorde 4,4 prosent. Andelen har vært svært stabil senere år (alle år fra og med 2010 har den vært mellom 4,4 prosent og 4,6 prosent).

Renter utgjorde 3,4 prosent – sterk økning fra 2021 og 2022 da andelen var henholdsvis 1,5 prosent og 2,1 prosent. Økningen skyldes svært stor økning i rentenivå fra 2021, men bør også ses i lys av at nivået i 2021 var historisk lavt (eksempelvis utgjorde renter en større andel av totale utgifter i både 2007 og 2008 enn i 2023).

Subsidier utgjorde 1,7 prosent av totale utgifter som er lik gjennomsnittet siste 20 år.

Stønader til husholdninger utgjorde 3,5 prosent i 2023. Dette er i øverste sjikt de siste 17–18 år og er også en markant økning fra 2021 og 2022 da andelen var 2,9 prosent (i 2021 og 2022 var andelen lavest av alle år i perioden 2003–2023).

Overføringer til ideelle organisasjoner utgjorde 3,5 prosent av totale utgifter, en andel som har vært tilnærmet identisk de siste 5–6 år.

Investeringer utgjorde 13,0 prosent som er laveste andel siden 2015. Samtidig er det også høyere andel enn alle år før 2015. Andelen var økende fra om lag 11 prosent ved midten av 2000-tallet til over 14 prosent i 2019 og har deretter vært fallende.

Tabell 4.1 viser at 62 prosent av kommunesektorens utgifter til tjenestene gikk til helse, omsorg, barnehager og undervisning i 2023. Veksten i utgiftene fra 2022 til 2023 var klart sterkest innenfor sosialtjenester. Utgiftene til sosialhjelp kunne være påvirket av høy prisvekst på mange varer og tjenester.

Sterk kostnadsvekst bidratt til å trekke den nominelle veksten i driftsutgiftene opp i alle sektorer i 2023. Se avsnitt 4.3 for en omtale av utviklingen i investeringsutgiftene.

Tabell 4.1 Utviklingen i ressursbruken på de ulike tjenesteområdene i kommunesektoren

Brutto driftsutgifter inkl. avskrivninger1  2013

Brutto driftsutgifter inkl. avskrivninger 2023

Andel driftsutgifter 2023

Årlig nominell vekst 2014–23

Nominell vekst 2021–22

Nominell vekst 2022–23

(mrd. kr)

(mrd. kr)

(pst.)

(pst.)

(pst.)

(pst.)

Helse og omsorg²

113,8

185,6

29,4

6,0

5,3

10,2

Grunnskole

69,9

99,5

15,7

4,6

5,7

9,8

Barnehage

42,7

60,8

9,6

4,6

3,9

10,6

Videregående opplæring

32,3

44,0

7,0

4,1

5,1

10,2

Samferdsel

27,6

49,9

7,9

7,3

3,1

11,8

Administrasjon

25,1

37,0

5,9

5,1

4,6

11,8

Sosialtjenester

16,1

25,0

4,0

7,3

12,5

30,7

Barnevern

10,7

15,7

2,5

4,8

11,1

8,5

Kultur

15,8

26,2

4,1

5,8

9,2

6,1

Vann, avløp, renovasjon

16,4

27,4

4,3

6,0

8,0

6,7

Annet

36,5

60,6

9,6

6,1

5,7

9,2

Sum

406,9

631,7

100,0

5,6

5,7

10,7

1 Brutto driftsutgifter inkluderer totale utgifter til lønn, vare- og tjenestekjøp og overføringsutgifter samt avskrivninger til de respektive tjenestene. Se også vedlegg 6 og 20.

2 Veksten er korrigert for oppgaveendringene knyttet til kommunal medfinansiering.

Kilde: Statistisk sentralbyrå (KOSTRA) og Kommunal- og distriktsdepartementet

4.2 Utvikling i kommunale tjenester

I dette avsnittet redegjøres det for befolkningsutviklingen og en del sentrale indikatorer for utviklingen i de kommunale velferdstjenestene. Omtalen tar i første rekke for seg utviklingen fra 2013 til 2023, og da særlig utviklingen i løpet av det siste året.[15]

Store deler av den kommunale og fylkeskommunale tjenesteproduksjonen er rettet mot bestemte aldersgrupper, og den demografiske utviklingen gir viktig informasjon om utviklingen i behovet for kommunale tjenester.

De viktigste målgruppene for kommunale og fylkeskommunale tjenester er barn og unge 1–18 år og innbyggere 80 år og over. I perioden 2013–2023 økte antall innbyggere i disse gruppene med 30 200 personer. Økningen i aldersgruppen 80 år og over var på 35 700 personer, mens det var en nedgang i antall barn og unge med 5 500 personer. Samlet sett økte innbyggertallet i perioden 2013–2023 med 441 100 personer, tilsvarende 8,6 prosent.

Tabell 4.2 Befolkningsutviklingen. Innbyggertall per 31.12. i ulike aldersgrupper av spesiell betydning for ulike deler av kommunale tjenester.

2013

2022

2023

Endring 2013–23

Endring 2022–23

Årlig endring 2013–23, pst.

Årlig endring 2022–23, pst.

Barnehager:

Antall barn 1–5 år

316 409

284 679

281 462

-34 900

-3 200

-1,2

-1,1

Antall barn 1–2 år

123 624

112 193

111 125

-12 500

-1 100

-1,1

-1,0

Antall barn 3–5 år

192 785

172 486

170 337

-22 400

-2 100

-1,2

-1,2

Grunnskole:

Antall barn 6–15 år

618 117

645 043

645 411

27 300

400

0,4

0,1

Videregående opplæring:

Antall unge 16–18 år

197 141

195 385

199 285

2 100

3 900

0,1

2,0

Barnevern:

Antall barn og unge 0–17 år

1 125 161

1 112 191

1 112 853

-12 300

700

-0,1

0,1

Pleie- og omsorg:

0

Antall eldre 67 år og over

698 722

891 835

915 472

216 800

23 600

2,7

2,6

Antall eldre 67–79 år

477 962

645 483

658 996

181 000

13 500

3,3

2,1

Antall eldre 80–89 år

178 365

200 377

210 751

32 400

10 400

1,7

5,2

Antall eldre 90 år og over

42 395

45 978

45 727

3 300

-300

0,8

-0,7

Totalt:

Andel innbyggere 1–18 år og 80 år og over (pst.)

26,5

25,0

24,9

-1,6

-0,1

–

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Gjennom 2023 gikk antall barn ned. Det ble om lag 3 200 færre barn i aldersgruppen 1–5 år, mens antall barn i aldersgruppen 6–15 år økte med 400 og antall unge i aldersgruppen 16–18 år økte med 3 900 personer. Det ble om lag 10 100 flere eldre over 80 år. Totalt økte innbyggertallet med i overkant av 61 200 i løpet av 2023, tilsvarende 1,1 prosent.

Som en følge av krigen i Ukraina, flyktet mange av innbyggerne til andre land. I Norge var det om lag 28 800 flere bosatte innvandrere fra Ukraina ved inngangen til 2024 enn året før. Dette har bidratt til vekst i innbyggertallet, særlig blant ungdom.

Utviklingen i enkeltkommuner og de enkelte fylkeskommunene vil kunne avvike fra den nasjonale utviklingen.

Barnehage

Antall barn i barnehage har blitt redusert i perioden fra 2013 til 2023, men viste en marginal økning i 2022, jf. figur 4.3A. Økningen i 2022 må ses i sammenheng med bosettingen av flyktninger fra Ukraina. I 2023 gikk antall barnehagebarn ned med i overkant av 1 800 barn. Mesteparten av denne nedgangen kom i private barnehager. Bosettingen av flyktninger fra Ukraina i 2023 bremset nedgangen i antall barnehagebarn.

Barnehagedekningen har gått gradvis opp fra 90,0 prosent i 2013 til 93,8 prosent i 2023, jf. figur 4.3B. Om lag halvparten av plassene var i kommunale barnehager. For de eldste barna har dekningsgraden stabilisert seg på i overkant av 97 prosent, mens den fortsatte å øke for 1–2-åringene i 2023. I 2023 gikk 88,6 prosent av 1–2-åringene, og 93,8 prosent av 1–5-åringene i barnehage.

Avtalt, ukentlig oppholdstid per barn med barnehageplass økte med 0,9 timer fra 2013 til 2023, jf. figur 4.3C. I 2023 økte den avtalte oppholdstiden marginalt fra 2022 til om lag 44,8 timer.

Ressursinnsatsen målt ved antall avtalte årsverk økte samlet sett med om lag 100 fra 2022 til 2023. I de kommunale barnehagene økte antall årsverk med i overkant av 300 årsverk i 2023, tilsvarende om lag 0,8 prosent. I de private barnehagene ble antall årsverk redusert med i overkant av 200 årsverk i 2023, tilsvarende om lag 0,6 prosent. Antall samlete årsverk økte noe i 2023, mens antall barn i barnehage i samme periode gikk ned, noe som betyr at bemanningstettheten i grunnbemanningen økte noe i 2023. I de private barnehagene ble bemanningstettheten litt høyere som følge av at årsverksreduksjonen var lavere enn reduksjonen i antall barn i de private barnehagene fra 2022 til 2023.

Kommunale barnehager har over tid hatt litt høyere bemanningstetthet enn private barnehager, men forskjellen mellom disse er blitt mindre fra 2019. Bemanningstettheten i de kommunale barnehagene i 2023 var på 5,6 barn per ansatt, mens i de private barnehagene var den på 5,7 barn per ansatt i samme periode.

Siden 2017 har andelen barnehager som oppfyller det nåværende kravet om maksimum seks barn over tre år per ansatt økt fra 55 til 99 prosent, jf. figur 4.3E. Totalt gikk det 2 166 barn i 45 barnehager som ikke oppfylte bemanningsnormen i 2023. Dette var en stor reduksjon fra 2018 da tallet var 86 100 barn, og tallet ligger på omtrent samme nivå som i 2022[16] .

65 prosent av barnehagene oppfylte i 2023 pedagognormen uten dispensasjon, jf. figur 4.3F, en nedgang fra 67 prosent i 2022. Det er totalt ca. 1 600 barnehager som ikke oppfyller pedagognormen, inkludert barnehager med dispensasjon fra utdanningskravet. 1 000 av disse barnehagene mangler ett årsverk for å oppfylle pedagognormen. Resten mangler to eller flere årsverk. I gjennomsnitt var det 13,5 barn per barnehagelærer i 2023, en økning fra 13,1 barn per barnehagelærer i 2022. Ifølge Utdanningsdirektoratet manglet det i 2023 brutto rundt 2 800 årsverk på nasjonalt nivå for å oppfylle kravet om maks 14 barn per pedagogisk leder for alle barnehager, og vel 700 årsverk om barnehager med dispensasjon holdes utenom.

Andelen av grunnbemanningen som var utdannede barnehagelærer, var i 2023 på 42,4 prosent, en nedgang fra 43,0 prosent i 2022.

Figur 4.3 Utvikling i barnehagesektoren

¹ Bemanningsnormen trådte i kraft fra 2019. Årene 2017 og 2018 viser andel barnehager som oppfylte normen som ble innført fra 2018/2019

Kilder: Statistisk sentralbyrå og Utdanningsdirektoratet

Boks 4.1 Bemanningsnorm

Bemanningsnormen for barnehagene stiller krav om minimum én ansatt i grunnbemanningen per tre barn under tre år, og én ansatt per seks barn over tre år. Barn skal regnes for å være over tre år fra og med august det året de fyller tre år. Normen ble innført 1. august 2018, men barnehagene hadde ett år på å innfri kravet. Barnehager som ikke innfrir kravet etter 1. august 2019 må søke om dispensasjon. For å kunne sammenlikne barnehager med ulik sammensetning av barn, justeres det for alder og oppholdstid. I beregningen av barn per ansatt og barn per barnehagelærer teller derfor barn under tre år som to barn.

Boks 4.2 Pedagognorm

Pedagognormen innebærer at det skal være minst én pedagogisk leder i grunnbemanningen for hvert sjuende barn under tre år og minst én pedagogisk leder for hvert fjortende barn over tre år. Pedagognormen måtte bli innfridd innen 1. august 2018. Før dette var kravet henholdsvis ni og atten barn per pedagogisk leder. Pedagogiske ledere må ha utdanning som barnehagelærer eller annen treårig pedagogisk utdanning med videreutdanning i barnehagepedagogikk. Kommunen kan gi dispensasjon fra utdanningskravet for inntil ett år om gangen, slik at en person som ikke oppfyller utdanningskravet kan jobbe som pedagogisk leder.

Grunnskole

Elevtallet i grunnskolen økte svakt i perioden 2013–2018, men har avtatt noe fra 2018 til 2022, jf. figur 4.4A. I 2023 økte antallet elever marginalt, med vel 100 elever. Elevtallet i de kommunale grunnskolene gikk ned med vel 800 elever, mens elevtallet i de private skolene økte med vel 900 elever.

Ressursinnsatsen, målt ved årstimer til undervisning økte svak gjennom perioden 2015–2023.

Andelen elever som fikk spesialundervisning har vært stabil etter 2015 på barne- og mellomtrinnet. Andelen elever som fikk spesialundervisning på ungdomstrinnet har gått svakt nedover fra 2013 og frem til 2021, men har økt noe i 2022 og 2023, se figur 4.4.B. Samtidig fikk elevene som hadde spesialundervisning i gjennomsnitt flere timer, jf. figur 4.4C. Det har lenge vært et politisk mål å forbedre den tilpassede opplæringen slik at alle elever får et bedre læringsutbytte i den ordinære undervisningen. Samtidig har det vært et ønske om å redusere andelen som får spesialundervisning og særlig unngå at barn tas ut av elevgruppen og klassefellesskapet for å få et eget tilbud. Nedgangen i andelen som får spesialundervisning kan derfor ha sammenheng med at flere skoler har jobbet med å forbedre den tilpassede opplæringen for barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging innenfor rammen av det ordinære opplæringstilbudet. Bedre kvalitet på det ordinære opplæringstilbudet kan gjøre behovet for særskilte ordninger for enkeltelever mindre slik at behovet for spesialundervisning reduseres. Andelen elever med spesialundervisning øker med elevtrinnene, jf. figur 4.4B. Andelen elever som fikk spesialundervisning i 2023 økte marginalt fra 2022 til 2023.

De siste årene har også lærertettheten økt, jf. figur 4.4D. «Gjennomsnittlig gruppestørrelse 2» er en indikator som viser antall elever per lærer i ordinær undervisning hvor ressurser til spesialundervisning og undervisning i særskilt norskopplæring ikke regnes med. Gjennomsnittlig gruppestørrelse 2 på 1.– 10. trinn ble redusert fra 16,8 elever i 2013 til 15,7 elever i 2023. Gruppestørrelse 2 er den samme i 2022 og 2023 for grunnskolen samlet, og for mellomtrinnet. Gruppestørrelse 2 er redusert svakt for barnetrinnet, og har økt svakt for ungdomstrinnet.

Høsten 2018 ble det innført en norm for lærertetthet på 1.–10. trinn. Det innebærer at det i gjennomsnitt ikke skal være mer enn 15 elever per lærer på 1.–4. trinn og 20 elever på 5.–10. trinn og på ungdomstrinnet. Normen gjelder på hvert trinn på skolenivå og i ordinær undervisning. Spesialundervisning og særskilt norskopplæring er ikke en del av normen.

Figur 4.4 Utvikling i grunnskolesektoren

Kilder: Statistisk sentralbyrå og Utdanningsdirektoratet

Tall fra GSI per oktober 2024 viser at 89 prosent av skolene oppfylte lærernormen på 1.-4. trinn skoleåret 2023–2024, noe som er på samme nivå som i året før. På 5.-7. trinn oppfylte omtrent 95 prosent av skolene kravet, mens 89 prosent oppfylte kravet på 8.-10. trinn. Dette er en nedgang på hhv. 1 og 3 prosentpoeng sammenlignet med året før. I 2023 er det blitt drøyt 3 100 flere årsverk i grunnskolesektoren, mens det har vært en nedgang med vel 800 elever i de kommunale grunnskolene. Ifølge Utdanningsdirektoratet er det 490 flere årsverk til undervisning i grunnskolen sammenliknet med forrige skoleår, og det er behov for omtrent 320 årsverk for at alle skolene skal oppfylle lærernormen, forutsatt at det ikke er omdisponering av lærerressurser mellom trinn internt på skolen eller mellom skoler.

Gjennomsnittlige grunnskolepoeng[17] for elevene i 10. klasse har økt jevnt de siste årene, jf. figur 4.4F, både nasjonalt og i alle fylker. Imidlertid har antall grunnskolepoeng gått ned noe i både 2023 og 2024. Dette må ses i sammenheng med at karaktersnittet økte under pandemien, både på grunn av at eksamenskarakterene ikke inngikk i beregningen av grunnskolepoeng, og på grunn av at standpunktkarakterene gikk litt opp i mange av fagene. Avgangselevene fra grunnskolen våren 2024 hadde i gjennomsnitt 42,2 grunnskolepoeng, noe som er høyere enn antall grunnskolepoeng før pandemien. Jentene hadde i gjennomsnitt 4,0 grunnskolepoeng mer enn guttene. Avstanden mellom jenter og gutter er den samme i 2024 som året før.

Andelen barn i alderen 6–9 år som hadde plass i skolefritidsordningen (SFO) varierte noe etter 2018 og økte markant fra 65,7 prosent i 2022 til 69,7 prosent i 2023. Økningen var sterk også fra 2021 til 2023. Den markante økningen de siste årene må blant annet ses i sammenheng med at regjeringen fra høsten 2022 innførte tilbud om 12 timer gratis skolefritidsordning i uken for alle førsteklassinger.

Boks 4.3 Grunnskolepoeng

Grunnskolepoeng er en samlet poengsum beregnet ut fra gjennomsnittet av alle standpunkt- og eksamenskarakterene på vitnemålet, og danner grunnlag for opptak til videregående skole.

Videregående opplæring

Siden 2013 har elevtallet i videregående skole vært relativt stabilt. Årskullene har blitt mindre, men en større andel av 16–18-åringene var i videregående opplæring, og antallet lærlinger og lærekandidater gikk opp fram til 2020, jf. figur 4.5A og B. I 2023 økte antall 16–18-åringer noe mer enn antallet elever i samme alder. Dermed har andelen av 16–18-åringer i videregående opplæring gått ned med 0,8 prosentpoeng i 2023 sammenlignet med året før. Veksten i antallet unge i aldersgruppen 16–18 år har sammenheng med at en del av flyktningene fra Ukraina befinner seg i denne aldersgruppen. Det har vært en reduksjon i andelen 16–18-åringer i videregående opplæring de siste tre årene, fra 2021 til 2024. Etter en nedgang i andelen av elevene som sluttet i løpet av skoleåret fra 2013, gikk denne andelen opp fra 5,0 til 5,7 prosent fra 2022 til 2023. Siden 2021 har andel elever som har sluttet økt med 1,7 prosentpoeng[18] . Dette kan også ha påvirket at andelen som er i videregående opplæring har blitt redusert noe i 2023.

Avtalte årsverk i videregående opplæring har ligget stabilt på noe i overkant av 33 000 avtalte årsverk i perioden fra om med 2015. Lærertettheten ble redusert med 0,1 prosentpoeng fra 2022 til 2023, jf. figur 4.5C.

Figur 4.5 Utvikling i videregående opplæring

1 Årstallet tilsvarer kullet som startet videregående opplæring fem år tidligere. For eksempel henviser 2023 til elevene til 2017-kullet.

2 Tallene er presentert med fylkesinndelingen før sammenslåinger, da 2017-kullet startet utdanningen i disse.

Kilder: Statistisk sentralbyrå og Utdanningsdirektoratet

Etter ny opplæringslov[19] har alle ungdommer som har fullført grunnskolen rett til videregående opplæring til de har oppnådd studie- eller yrkeskompetanse. Ungdommer har fri rett til omvalg til eleven er 19 år, og de som ikke har brukt retten til omvalg før de er 19 år, har rett til ett omvalg senere, se boks 4.4. I alt 82,2 prosent av 2017-kullet fullførte sin videregående opplæring med oppnådd studie- eller yrkeskompetanse i løpet av fem år, jf. figur 4.5D. Andelen som fullførte er den høyeste siden statistikken ble publisert for første gang for 18 år siden (kullet som startet i 1994). Andelen elever som fullførte innen fem år lå lenge rundt 70 prosent, men har økt de siste årene. For elevene som startet videregående opplæring i 2016, var økningen på 0,6 prosentpoeng fra året før, mens økningen var på 1,2 prosentpoeng for 2017-kullet fra året før. Det er blitt vanligere å fullføre videregående opplæring på normert tid, sammenlignet med tidligere år og dette gjelder særlig for innvandrere og norskfødte med innvandrerforeldre, ifølge SSB. Andelen som fullfører på mer enn normert tid har sunket med 2 prosentpoeng i 2023 (2017-kullet) sammenlignet med 2022 (2016-kullet).

Det er variasjon mellom fylkeskommunene i andelen som fullfører og består de enkelte utdanningsprogrammene, jf. figur 4.5E og F. Innenfor studieforberedende var andelen elever som fullførte innen fem år på 91,1 prosent. For de yrkesfaglige utdanningsprogrammene var andelen lavere, med 70,9 prosent. Variasjonen er også større mellom fylkeskommunene for yrkesfaglige enn for de studieforberedende utdanningsprogrammene. Den høyeste andelen som fullførte og besto var i Oslo med 84,9 prosent, mens den var lavest i Finnmark med 73,1 prosent. Andelen som har fullført videregående opplæring har imidlertid økt fra året før i nesten alle fylkeskommunene, med unntak av Sogn og Fjordane, Vestfold og Hedmark.

Variasjonen er også relativ stor mellom de forskjellige yrkesfaglige utdanningsprogrammene. Mens det i snitt var 83,6 prosent av elevene innen medier og kommunikasjon som fullførte innenfor seks år, var det kun 51,7 prosent av elevene i restaurant- og matfag som fullførte innenfor seks år. Oppmerksomheten om å få elevene gjennom videregående opplæring har økt, og det jobbes mer systematisk både på skoleeiernivå og skolenivå. I tillegg har samarbeidet mellom fylkeskommunene og fylkeskommunenes samarbeid med kommunene blitt bedre. Kunnskapsdepartementet har i samarbeid med fylkeskommunene identifisert kritiske faser i videregående opplæring og arbeidet med tiltak knyttet til disse.

Boks 4.4 Opplæringsloven

Etter ny opplæringslov, som trådte i kraft 1. august 2024, har alle ungdommer som har fullført grunnskolen rett til videregående opplæring til de har oppnådd studie- eller yrkeskompetanse. Ungdommer har fri rett til omvalg til eleven er 19 år, og de som ikke har brukt retten til omvalg før de er 19 år, har rett til ett omvalg senere. Loven gir også rett til yrkesfaglig rekvalifisering, noe som innebærer at personer med studie- eller yrkeskompetanse har rett til videregående opplæring frem til én ny yrkesfaglig sluttkompetanse.

Barnevern

Det kommunale barnevernet har ansvaret for barn bosatt i sin kommune og står for førstelinjetjenesten i barnevernet[20] . Dette innebærer å håndtere alle oppgaver som i barnevernloven ikke er lagt til et statlig organ. Dette vil for eksempel omfatte vurderinger av bekymringsmeldinger, hjelpetiltak som veiledning og økonomisk støtte, tjenester som har samarbeidsflater med andre kommunale tjenester (barnehage, grunnskole, primærhelsetjenesten/helsestasjonene) og akuttberedskap. Det statlige barnevernet har på sin side ansvaret for andrelinjetjenesten, for institusjoner, spesialiserte fosterhjem eller spesialiserte hjelpetiltak.

Omfanget av de kommunale barnevernstjenestene økte lenge kraftig i flere år. Antall undersøkelser og antall barn som mottok hjelp fra barnevernet gikk opp fram mot 2017, men omfanget er redusert etter 2017. Antall undersøkelser i 2023 økte svakt, mens antall barn med tiltak gikk ned med om lag 3 200 sammenlignet med året før, jf. figur 4.6A.

Antallet avtalte årsverk har økt i hele perioden, jf. figur 4.6C, også når det blir sett opp mot veksten i antallet barn og unge. Mens det fram mot 2015 var en tendens til at en stadig større andel av barna mottok omsorgstiltak, kan økningen de påfølgende par årene hovedsakelig forklares ved at flere barn mottok hjelpetiltak. Andelen barn med undersøkelser er på samme nivå i 2023 som i 2022, mens barn med barnevernstiltak har gått ned med 0,2 prosentpoeng, jf. figur 4.6B.

Figur 4.6 Utvikling i barnevern

¹ Brudd i tidsseriene.

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Fra 1. januar 2022 ble retten til ettervern etter barnevernloven utvidet, slik at dette kan opprettholdes fram til fylte 25 år. Fram til 2022 var grensen 23 år. Formålet med lovendringen var å gi unge voksne med barnevernserfaring viktig støtte i overgangen til voksenlivet. Dette gir et brudd i statistikken over.

Et hovedskille når det gjelder tiltak, går mellom barn og unge som mottar hjelpetiltak i hjemmet, og barn og unge som er plassert utenfor hjemmet. Definisjonen av omsorgstiltak er barn som barnevernet har overtatt omsorgen for gjennom vedtak i fylkesnemnda for barnevern og sosiale saker, mens hjelpetiltak inkluderer alle øvrige tiltak, også barn som er plassert utenfor hjemmet.

Tallene for barn plassert utenfor hjemmet inkluderer både de barna som barnevernet har overtatt omsorgen for, og barn som er plassert utenfor hjemmet, hvor plasseringen er hjemlet som et hjelpetiltak eller som et akuttvedtak. Ettersom ett barn kan ha flere tiltak og flere plasseringer i løpet av året, er dette kun oppgitt ved utgangen av året. Av de vel 30 000 barna med barneverntiltak ved utgangen av 2023 hadde om lag 60 prosent hjelpetiltak i hjemmet, mens 40 prosent var plassert utenfor hjemmet.

Når barnevernstjenesten har grunn til å anta at et barn har behov for hjelp fra barnevernet, skal de undersøke barnets omsorgssituasjon. Hvis det er grunnlag for å åpne undersøkelse, skal barnevernstjenesten snarest og senest innen tre måneder undersøke innholdet i bekymringsmeldingen. Over tid har saksbehandlingstiden ved undersøkelsene gått ned. I 2013 ble 75 prosent av undersøkelsene behandlet i løpet av tre måneder, mens i 2023 ble 93 prosent behandlet innen fristen, noe som er en økning på 1 prosentpoeng fra året før.

For flertallet av barna og familiene som kommer i kontakt med barnevernet, er det tilstrekkelig med hjelpetiltak i hjemmet (hovedsakelig råd og veiledning, tilbud om besøkshjem og avlastningstiltak, økonomisk hjelp og deltakelse i ansvarsgruppe og samarbeidsteam), jf. figur 4.6D, som viser barn og unge med ulike tiltak ved utgangen av 2023. Plassering av barn og unge utenfor hjemmet er bare aktuelt dersom barnevernets hjelpetiltak ikke er tilstrekkelig for å sikre barnet en forsvarlig omsorgssituasjon.

Helse og omsorg

Omfanget av helse- og omsorgstjenester tildelt av kommunen har økt over tid. Samtidig har det vært en dreining i retning av at det gis mer hjemmebaserte helse- og omsorgstjenester, jf. figur 4.7A og B. Andelen mottakere som var under 67 år i 2013 var på 38,0 prosent. Denne andelen har økt gradvis fram mot 2023, mens andelen mottakere over 80 år har blitt redusert. I 2023 var 41,3 prosent av personene som mottok kommunale helse- og omsorgstjenester under 67 år, og innenfor omsorgstjenester gis 70,0 prosent av timene til denne aldersgruppen. Andelen innbyggere i de eldre aldersgruppene som mottar institusjons- og/eller hjemmetjenester har blitt gradvis redusert de siste årene, jf. figur 4.7C og D. Det kan ha sammenheng med at antallet eldre i alle aldersgruppene øker, mens behovet for institusjons- og hjemmetjenester ikke øker like mye.

Figur 4.7 Utvikling i omsorgstjenestene

¹ Nedgang i antall brukere med hjemmetjenester fra 2018 til 2021 kan for noen kommuner skyldes ny IPLOS-spesifikasjon, der «rehabilitering utenfor institusjon» fra og med 2021 ikke lenger registreres som omsorgstjeneste, men som et kjennetegn ved mottakeren.

2 Brukerdata (IPLOS), endringer fra 2018 til 2021: Innføring av ny IPLOS-versjon har ført til mangelfulle registeringer i enkelte kommuner, som kan medføre utslag i tall for enkelttjenester og grupperinger av tjenester i publiseringen. Kommunereformen har for enkelte sammenslåtte kommuner gitt utfordringer med å samkjøre databaser, slik at noen tall for både nye og utgåtte kommuner kan inneholde feil. Noen kommuner har ikke rapportert 2021-tall. Her er 2018-tall kopiert til 2021-årgangen.

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Figur 4.8 Utvikling i helse- og omsorgstjenestene

Kilde: Statistisk sentralbyrå

I perioden 2013–2023 ser den institusjonsbaserte omsorgen i økende grad ut til å ha blitt forbeholdt dem med størst behov, mens tallet på mottakere med lite eller middels bistandsbehov har gått ned innen den institusjonsbaserte omsorgen, jf. figur 4.7A. Statistikken for mottakere av omsorgstjenester hadde noen svakheter fram mot 2023, jf. fotnotene til figur 4.7, så en må være litt varsom med å tolke resultatene. Samlet sett viser utviklingen over tid en betydelig endring i hvilke grupper som mottar hjemmetjenester. Den gjennomsnittlige pleietyngden per tjenestemottaker økte både for institusjonsbasert omsorg og for hjemmetjenesten fram til 2023. Innen hjemmetjenestene økte gjennomsnittlig timetall per mottaker fra 8,4 timer i uka i 2013 til 9,8 timer i 2023.

Ressursinnsatsen til helse- og omsorgstjenestene økte betydelig i perioden 2016 til 2023, med i gjennomsnitt 1,0 prosent årlig, jf. figur 4.8A. I 2023 økte antall årsverk med i overkant av 5 100. Andel av de brukerrettede årsverkene som hadde helsefaglig utdanning falt litt fra 2022 til 2023, jf. figur 4.8B. Helsestasjons- og skolehelsetjenesten har blitt bygd ut, og målt per 10 000 innbyggere i alderen 0–20 år økte antall avtalte årsverk fra 33,6 i 2016 til 53,4 i 2023, jf. 4.8C.

Legedekningen har også økt over tid og noe fra 2022 til 2023, mens fysioterapidekningen har vært mer stabil den siste delen av perioden, og gikk marginalt opp i 2023 fra året før jf. figur 4.8D. Innen rusomsorg og psykiatri har det blitt flere årsverk av sykepleiere og personer med videreutdanning i psykisk helsearbeid i kommunene fra starten av perioden mot slutten av perioden, jf. figur 4.8E. Også årsverk av personer med videreutdanning i rusarbeid økte i perioden, fra 2,2 årsverk per 10 000 innbyggere i 2013 til 3,2 årsverk per 10 000 innbyggere i 2023.

Til tross for at årsverksinnsatsen har økt i helse og omsorg, rapporterer flere kommuner om problemer med å rekruttere helsepersonell. Det er en bekymring knyttet til at mange innbyggere mangler fastlege, fastlegers arbeidsbelastning og at mange fastleger har lange lister. Helsepersonellkommisjonen (NOU 2023: 4) peker i sin utredning på at det har blitt merkbart vanskeligere for kommunene å rekruttere helsepersonell i de siste årene. Særlig er det vanskelig å rekruttere fastleger og sykepleie og det er, og vil bli, spesielt utfordrende i distriktskommuner.

Sosialtjenester

Antallet mottakere av sosialhjelp økte i perioden 2013–2018, men gikk deretter noe ned fram mot 2021, jf. figur 4.9A. I 2022 og 2023 økte antallet mottakere av sosialhjelp, og da først og fremst for gruppen mellom 25 og 66 år. I 2023 økte sosialhjelpsmottakere med om lag 21 600 personer sammenlignet med 2022. Andelen innbyggerne i aldersgruppen 18–24 år og 25–67 år som mottok økonomisk sosialhjelp økte noe fra 2022 til 2023, jf. figur 4.9B.

Om lag 2/3 av mottakerne var utenfor arbeidsmarkedet som registrerte arbeidsledige eller ikke-arbeidssøkende, og om lag 57 000 personer hadde sosialhjelp som viktigste inntektskilde i 2023, jf. figur 4.9C og D. I alt 9,8 mrd. kroner ble utbetalt i stønad i 2023, noe som er en økning på om lag 2,4 mrd. kroner fra 2022.

Figur 4.9 Utvikling i sosialtjenestene

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Boligsosialt arbeid

Boligsosialt arbeid omfatter alt kommunene gjør for å sikre vanskeligstilte på boligmarkedet en trygg bosituasjon. Kommunene har ansvar for å gi individuelt tilpasset bistand til vanskeligstilte på boligmarkedet, jf. Lov om kommunenes ansvar på det boligsosiale feltet. Kommunene har frihet til å vurdere hvordan de skal innrette den boligsosiale innsatsen.

Kommunalt disponerte boliger er et sentralt virkemiddel i det boligsosiale arbeidet til kommunene og boliger tildeles etter kriterier kommunen bestemmer. Kommunale boliger blir brukt både som omsorgsboliger for personer med ulike oppfølgingstjenester og som boliger til vanskeligstilte med og uten oppfølgingsbehov. Antall kommunalt disponerte boliger har holdt seg relativt stabilt, jf. figur 4.10A. Kommunalt disponerte boliger økte både i 2022 og 2023, etter flere år med en nedgang i antall boliger. Antall søknader om kommunal bolig økte med 5 prosent fra 2022 til 2023, jf. figur 4.10B. Antall avslag på søknader økte med 22 prosent i samme periode.

Figur 4.10 Kommunalt disponerte boliger, søknader og avslag på kommunal bolig

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Administrasjon

Avtalte årsverk til administrasjonen økte noe for både kommunene og fylkeskommunene i 2023, jf. figur 4.11A. Økningen for fylkeskommunene i 2020 hadde sammenheng med SAMS veiadministrasjon som er flyttet fra staten til fylkeskommunene. Fylkeskommunenes andel som går til administrasjon økte derfor markant, jf. figur 4.11B.

Figur 4.11 Avtalte årsverk i administrasjon i kommuner og fylkeskommuner

Kilde: Statistisk sentralbyrå

4.3 Investeringer

Investeringene i kommunesektoren lå på et historisk høyt nivå i 2019, men gikk noe ned under pandemien, og har siden ligget på i underkant av 100 mrd. kroner, målt i 2023-priser. Sett i forhold til sektorens samlede inntekter har investeringsnivået i 2023 knapt 14 prosent.

Figur 4.12 Kommunesektorens investeringer i fast realkapital

¹ I regnskapsstatistikken i KOSTRA lar det seg ikke gjøre å skille omsorgsboliger fra øvrige kommunalt disponerte boliger. I figuren er kommunalt disponerte boliger lagt inn i gruppen for helse og omsorg.

² Tallene er hentet fra KOSTRA, men i prisjusteringen er det brukt samme deflator som i nasjonalregnskapet (samme som i figur A) for å prisjustere 2013 til 2023.

Kilde: Statistisk sentralbyrå (Nasjonalregnskapet og KOSTRA)

Figur 4.12B viser hvor mye sektoren investerte innen de ulike tjenesteområdene i 2023, sammenholdt med 2013. Nærmere halvparten av investeringene i 2023 skjedde innen de tekniske tjenestene (samferdsel og vann, avløp og renovasjon). Sammen med helse og omsorg var det også innenfor disse tjenestene hvor investeringsnivået realveksten fra 2013-nivået var sterkest. Innenfor grunnskole, videregående opplæring, barnehager og kultur var det en realnedgang i investeringene fra 2013 til 2023.

5 Netto driftsresultat og disposisjonsfond

Etter flere år med gode netto driftsresultater, ble resultatene svakere i 2023, og under den langsiktige anbefalingen til TBU. Til dels store engangsinntekter fra skatt, som har blitt kjent på slutten av året, bidro fram til 2022 til gode driftsresultater. Store deler av dette ble brukt til å bygge reserver og buffere. I 2023 begynte kommunesektoren som helhet å tære på fondene. Sektorens disposisjonsfond utgjorde likevel ved utgangen av 2023 13,5 prosent av driftsinntektene. I de siste fem årene har netto driftsresultatene i gjennomsnitt vært på 2,9 prosent og dermed høyere enn utvalgets anbefaling om at netto driftsresultat for kommunesektoren samlet bør ligge på 2 prosent over tid. Både for kommunene og fylkeskommunene samlet har netto driftsresultat ligget godt over det anbefalte nivået.

Nivå og endring i netto driftsresultatene varierer mye fra kommune til kommune, og spredningen øker. Nær halvparten av kommunene hadde negative netto driftsresultat i 2023, og det var færre kommuner som hadde relativt høye resultater enn i 2022. For fylkeskommunene er spredningen i resultatene noe lavere i 2023 enn i 2022.

Utvalgets anbefalinger om nivået på netto driftsresultat er basert på at den kommunale formuen skal opprettholdes over tid. Utvalget beregner derfor også et korrigert netto driftsresultat som skal vise i hvilken grad hensynet til formuesbevaring er ivaretatt. Beregninger i dette kapittelet viser at formuen de siste fem årene har økt noe både i kommuner og fylkeskommuner, men at formuen avtok i kommunene fra 2022 til 2023.

Alle økonomiske indikatorer i dette kapitlet inkluderer hhv. kommunale og fylkeskommunale foretak samt interkommunale samarbeid og interkommunale selskaper («konserntall»).

5.1 Netto driftsresultat for kommunesektoren samlet

For kommunesektoren samlet avtok netto driftsresultat fra 2022 og utgjorde 1,3 prosent av driftsinntektene i 2023, se figur 5.1A. Resultatene i perioden 2017 til 2023 er i stor grad påvirket av høyere skatteinntektene mot slutten av året enn opprinnelig anslått. Særlig i 2021 og 2022 var merskatteveksten betydelig. Også i 2023 ble skatteinngangen uventet høy, men klart mindre enn de to foregående årene. Skatteinntektene i 2023 ble om lag 4 mrd. kroner høyere enn anslått i Revidert nasjonalbudsjett 2023, mens tilsvarende merskattevekst i 2022 var om lag 11,5 mrd. kroner. Prisnivået har økt betydelig de siste årene, og siden kommunene og fylkeskommunene inngår flere fastpriskontrakter kan det ta noe tid før høyere priser slår fullt ut i kostnadene til sektoren. Kommunene trenger også tid på å tilpasse seg lavere realinntekter som følge av det høye kostnadsnivået. Økte netto renteutgifter og økte avdrag bidro også til å trekke ned resultatet fra 2022 til 2023. Utbetalingen fra Havbruksfondet og kraftinntektene var også lavere i 2023 enn i 2022. Høyere avkastning i finansmarkedet og høyere utbytte bidro isolert sett til å trekke resultatet opp.

Figur 5.1 Driftsresultatene i kommunesektoren

¹ Eksklusiv avskrivninger.

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Brutto driftsresultat er lik forskjellen mellom driftsinntekter og driftsutgifter eksklusiv avskrivninger. Netto finansutgifter utgjør forskjellen mellom brutto driftsresultat og netto driftsresultat. Netto finansutgifter består av netto renteinntekter, utbytte, finansielle gevinster og netto avdrag og utlån. Figur 5.1B gir en oversikt over netto og brutto driftsresultat og en dekomponering av forskjellen mellom dem de fem siste årene. Størrelser over null viser positive resultater eller positive netto inntekter, mens verdier under null innebærer negative resultater eller netto utgifter.

I 2023 hadde kommunesektoren ett brutto driftsresultat på 6,0 prosent av driftsinntektene. Brutto driftsresultatet har avtatt de to siste årene etter å ha styrket seg gradvis fra 2019 til 2021. Nedgangen i brutto driftsresultatet var mindre enn nedgangen i netto driftsresultat. Både kommunesektorens netto renteutgifter og netto avdrag og utlån økte fra 2022 til i 2023, mens økt utbytte og økte finansielle gevinster bidro i motsatt retning.

Regnskapene til kommunesektoren har i 2020, 2021 og 2022 i stor grad også vært påvirket av at sektoren har hatt merutgifter og mindreinntekter som følge av koronapandemien. Blant annet var det en del planlagte aktiviteter som ikke lot seg gjennomføre i 2020 og 2021, og dette forbedret isolert sett driftsresultatet. I 2022 var merutgiftene i større grad knyttet til økte lønnsutgifter innen den ordinære driften av tjenestene. Det skyldes blant annet at sykefraværet økte, samt at det ble inngått en avtale om høyere godtgjørelse for overtid og merarbeid. Med utgangspunkt i rapporten til en arbeidsgruppe som har sett på de økonomiske virkningene av pandemien for kommunesektoren, anslås det at kommunesektoren samlet sett har blitt kompensert for merkostnader og mindreinntekter i løpet av pandemien.

Boks 5.1 Utsikter til svakere netto driftsresultat

Utvalget betrakter netto driftsresultat som den viktigste indikatoren for økonomisk balanse i kommunesektoren. I 2023 ble netto driftsresultatet i sektoren lavere enn det utvalget anbefaler at resultatet bør ligge på over tid. Signaler fra kommunesektoren tyder på at resultatene kan bli enda lavere i 2024. I denne boksen pekes det på noen faktorer som kan forklare utviklingen. Regjeringen har varslet at de vil legge fram forslag om en tilleggsbevilgning i rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner på 5 mrd. kroner i nysalderingen av statsbudsjettet for 2024. Samtidig viser oppdaterte beregninger at skatteinngangen i år ligger an til å bli 2,5–4,5 mrd. kroner lavere enn anslått i Nasjonalbudsjettet 2025. Samlet sett vil dette øke inntektene til kommunesektoren i 2024, og bedre resultatene.

De to siste årene har aktivitetsveksten, slik den måles med utvalgets aktivtetsindikator, økt mer enn inntektsveksten. I Nasjonalbudsjettet 2025 anslås det, basert på løpende statistikk, at det også vil gjelde i år. Aktivitetsindikatoren skal måle løpende tjenesteproduksjon finansiert av kommunesektoren og nyinvesteringer. Både utviklingen i aktivitet og inntekt måles i faste priser. Noe av avviket mellom målt aktivitet og inntekt kan derfor skyldes ulik utvikling i relevante prisindekser (inntektene og produktinnsats og investeringene er hentet fra ulike statistikker og deflateres ikke med kostnadsindekser som er helt konsistente).

Kommunene er ansvarlige for å tilpasse aktiviteten til inntektene, og over tid må aktiviteten i kommunesektoren følge inntektene. På kort sikt kan kommunene og fylkeskommunene finansiere høyere aktivitet ved å tære på buffere eller gjennom økt låneopptak til investeringer.

Netto driftsresultatet påvirkes også av inntekter som ikke inngår i inntektsbegrepet slik det beregnes i kapittel 2 i denne rapporten. Det gjelder for eksempel konsesjonskraftinntekter, utbytter og renteinntekter. Havbruksinntektene inngår i kommunenes samlede inntekter, men i likhet med andre naturressursbaserte inntekter og utbytter, varierer disse betydelig fra kommune til kommune og fra år til år.

Undersøkelse fra KS om utvikling i kommunenes driftsutgifter i 2024

Varsler fra kommunene og fylkeskommunene tilsier at driftsresultatene i år blir klart svakere enn året før. KS gjennomførte en undersøkelse i september i år basert på kommunenes rapporter fra 2. tertial. 171 kommuner, som representerer 69 prosent av folketallet utenom Oslo, svarte på undersøkelsen. Tre av fire kommuner rapporterte om at utgiftene til tjenesteproduksjonen så langt i 2024 har vært klart høyere enn budsjettert. Kommunene har økte driftsutgifter sammenliknet med budsjettet innen alle tjenesteområder, men størst økning innenfor pleie og omsorg, sosial og grunnskole. I kommunenes kommentarer til undersøkelsen trekkes det fram at utgiftene øker som følge av flere yngre tjenestemottakere med behov for omsorgstjenester, økte utgifter til sosialhjelp, vanskeligheter med å rekruttere personell som medfører økte kostnader til overtid og vikarbruk, økt behov for tilrettelegging i barnehagene og skolene, økt behov for boliger og press i barnevernstjenestene.

Alle fylkeskommunene utenom Oslo svarte på undersøkelsen, og 13 av 14 fylkeskommuner utenom Oslo melder også om høyere driftsutgifter enn budsjettert, hovedsakelig innenfor sektorene videregående opplæring og kollektivtransport.

Basert på det innsamlede materialet anslår KS at driftsutgiftene for kommuner og fylkeskommuner utenom Oslo vil bli om lag 10 mrd. kroner høyere enn det sektoren har lagt opp til i sine budsjetter for 2024. Analysen viser at 43 prosent av merutgiftene i kommunene er knyttet til pleie og omsorg, og 15 prosent til sosiale tjenester, se inndeling i figur 5.2.

Nedenfor pekes det på forhold som kan forklare hvorfor resultatene i kommunesektoren ser ut til å bli svakere enn ventet.

Figur 5.2 Avvik mellom driftsutgifter og budsjett. Andel av avvik i prosent. Kommuner og fylkeskommuner

Kilde: KS

Uventet høy kostnadsvekst

I de årlige statsbudsjettene legger Regjeringen vanligvis opp til å dekke den anslåtte prisveksten på kommunal tjenesteproduksjon (den kommunale deflatoren), samt økte kostnader til demografi og pensjon. Historisk har det vært små avvik mellom anslått og faktisk kostnadsutvikling, og anslagene har bommet både på opp- og nedsiden. Årene etter 2021 skiller seg imidlertid litt ut, med høyere kostnadsvekst enn først anslått. Selv om det ikke er vanlig å etterberegne, fikk kommunene i revidert nasjonalbudsjett for 2023 en kompensasjon for det som da var anslått som uventet kostnadsvekst det året. I ettertid viste det seg at kommunene ble overkompensert i 2023.

Engangsinntekter som følge av merskattevekst har de tre siste årene skjult utfordringer med at prisveksten har vært høyere enn ventet og hevet kostnadsnivået.

De frie inntektene avtok reelt sett i 2022 og 2023. Nivået i 2024 ventes nå å bli litt lavere enn i 2016 når man tar hensyn til merkostnader til demografi. Det betyr at varslet styrking av de frie inntektene utover demografi og pensjon, inkludert bindinger innenfor veksten i denne perioden, har gått til å dekke økte kostnader. Dermed oppstår et gap mellom det sektoren har forventet av realinntektsvekst og faktisk utvikling i realinntektene. Dersom kommuner og fylkeskommuner har økt aktiviteten i tråd med forventet inntektsvekst, må aktiviteten justeres ned slik at utgiftene tilpasses inntektene.

Merforbruket på 10 mrd. kroner er høyere enn oppjusteringene av anslagene på kostnadsvekst i 2024 inkludert demografi og pensjonskostnader i Nasjonalbudsjettet 2025.

Høyt sykefravær og vikarbehov

Økt sykefravær har gitt økt behov for vikarer og økt overtidsbruk. Det har bidratt til økte lønnskostnader, særlig i perioden med lønnsplikt. Mange kommuner melder også om rekrutteringsutfordringer og behov for å bruke vikarbyråer av den grunn. Volumeffekten av at ansatt arbeidskraft erstattes av innleid arbeidskraft bidrar til å trekke opp kostnadene til sektoren og kan være en av flere forklaringer på hvorfor kommunenes utgifter har økt mer enn demografi og lønns- og prisvekst skulle tilsi de siste årene.

Økte behov i tjenestene ut over det som fanges opp av demografikostnadene

Utvalget har i kapittel 4 en gjennomgang av utvikling i kommunale tjenester i hovedsak basert på KOSTRA-tall fram til og med 2023. Kommunene og fylkeskommunene peker i KS-undersøkelsen på enkelte utviklingstrekk som særlig er kostnadsdrivende. Disse underbygges av KOSTRA-tallene.

Helse og omsorg er den klart største kommunale tjenestesektoren. Det er også her flest kommuner varsler om at driftsutgiftene var høyere enn budsjettert, jf. figur 5.2. Omfanget av helse- og omsorgstjenester levert av kommunen har økt over tid. Særlig har det vært en mye sterkere vekst i tjenester til yngre brukere enn det befolkningsutviklingen skulle tilsi. Antall timer til omsorgtjenester per innbygger under 67 år har økt betydelig over flere år.

Innen sosialtjenester økte antall sosialhjelpsmottakere fra 2022 til 2023. Ifølge NAVs fagskrift Arbeid og velferd¹ oppgir kommunene at økningen først og fremst skyldes økningen av ukrainske flyktninger. I tillegg er det en del som på grunn av høyt prisnivå på mat og bolig ikke klarer seg uten ekstra økonomisk støtte nå. Kommunene får integreringstilskudd som skal gi en rimelig dekning av kommunenes gjennomsnittlige merutgifter til bosetting og integrering av flyktninger. Ifølge beregningsutvalget for flyktninger gikk dekningsgraden for integreringstilskuddet ned fra 97 prosent i 2022 til 92 prosent i 2023.

Innen grunnskole har andelen elever med spesialundervisning holdt seg stabil, mens det gjennomsnittlige timetallet har økt. Dette er timer som er ekstra ressurskrevende for kommunene. Antall elever i grunnskolen var om lag uendret fra 2022 til 2023. Likevel var det en klar økning i antall årsverk. På samme måte økte antall avtalte årsverk innen barnehagesektoren til tross for nedgang i antall barn i barnehagealder.

Svikt i skatteinntekter, høye renteutgifter, men også høye havbruksinntekter

I KS-undersøkelsen rapporterer kommuner og fylkeskommuner på driftsutgiftene sammenliknet med budsjetterte utgifter. De rapporterte ikke om endringer i inntektene eller netto finansutgiftene. Sammenliknet med situasjonen da kommunene la sine budsjetter er anslaget fra skatteinntektene i 2024 nedjustert, noe som bidrar til å trekke ned netto driftsresultatet.

Norges Bank økte styringsrenten fra null i 2021 til 4,5 prosent fra desember 2023 for deretter å holde den uendret. Nylig ble det signalisert at den neppe blir endret før tidligst i mars 2025. Dersom rentenivået til kommunesektoren økte i takt med styringsrenten i denne perioden, vil det gi økte årlige netto renteutgifter fra 2021 til 2025 på om lag 15 mrd. kroner. Økte netto renteutgifter trekker isolert sett ned netto driftsresultat fra 2023 til 2024, men dette er trolig i stor grad i tråd med budsjettene. Kommunene står selv ansvarlig for sine låneopptak og må ta høyde for at rentene varierer.

Som følge av høye inntekter fra auksjoner av nye tillatelser, blir utbetalingen fra havbruksfondet i 2024 3,5 mrd. kroner høyere enn lagt inn i statsbudsjettet. Dette bidrar trolig til å trekke opp netto driftsresultatet sammenliknet med hva det er budsjettert med, selv om mange kommuner nok hadde ventet større inntekter fra fondet enn anslaget i Statsbudsjettet.

Omstilling og effektivitet

Analyser gjennomført for utvalget indikerer at effektiviteten i kommunesektoren har falt de siste årene. Særlig har det vært en nedgang innen barnehage, men også innen grunnskole og pleie og omsorg. Nedgangen kan blant annet ses i sammenheng med at kommunene bruker tid på å tilpasse tjenestene til demografiske endringer, herunder færre barn og unge. Innføring av pedagognorm i barnehage og lærernorm i grunnskolen, samt andre endringer i det som oppfattes som kvalitet, kan redusere målt effektivitet. Kommuner og fylkeskommuner planlegger hvert år innsparingstiltak og omstillinger. De siste årene har uventede inntekter i form av midlertidig merskattevekst mot slutten av året skjult underliggende utfordringer og kan dermed ha bidratt til å bremse oppmerksomheten rundt nødvendige omstillinger i kommunesektoren.

Mange kommuner har behov for å gjøre omstillinger som følge av en økning i antall eldre og fall i barnetallene. Utvalgets beregning av merkostnadene av demografiske endringer er et netto anslag på summen av mer- og mindrekostnader i de ulike aldersgruppene med full helårseffekt første år. Det forutsetter med andre ord at tilpasningen skjer umiddelbart. I praksis vil endring av skolestruktur og nedleggelse av barnehager ta tid, og prosessen vil i seg selv være kostnadskrevende. Kommunene må ta høyde for dette i sine planprosesser. På sikt vil nødvendige omstillinger bidra til å tilpasse aktivitets- og kostnadsnivået til inntektene og dermed kunne føre til bedre driftsresultater.

¹ Sosialhjelp og sosiale tjenester i 2023 – Flere mottakere og press på førstelinjen | Arbeid og velferd 1-2024D

5.2 Netto driftsresultat for kommunene

Kommunene inkludert Oslo

Figur 5.3 Driftsresultatene i kommunene

¹ Eksklusiv avskrivninger.

Kilde: Statistisk sentralbyrå

I 2023 utgjorde netto driftsresultat 0,8 prosent av driftsinntektene i kommunene. Resultatet i 2023 var under det nivået utvalget anbefaler at resultatet bør ligge på over tid, men i gjennomsnitt har netto driftsresultat for kommunene inkludert Oslo de siste fem årene ligget på 2,5 prosent og dermed vært klart høyere enn det anbefalte nivået på 1¾ prosent av driftsinntektene.

Brutto driftsresultat i kommunene avtok klart fra 2022 til 2023, men nedgangen var mindre enn nedgangen i netto driftsresultatet. En økning i netto finansutgiftene bidro også til en nedgang i netto driftsresultat. Det skyldes først og fremst høyere renteutgifter som følge av økte renter, mens høyere utbytte bidro i motsatt retning, jf. figur 5.3A.

Forskjeller mellom kommunene

Nivået på netto driftsresultatet varierer betydelige mellom kommunene både i 2022 og i 2023. Generelt var det klart færre kommuner som hadde relativt høye netto driftsresultat og flere som hadde svake netto driftsresultater i 2023 enn i 2022, se figur 5.3B. Netto driftsresultat var negativt i 45 prosent av kommunene i 2023, og 35 prosent av kommunene hadde netto driftsresultat høyere enn 1¾ prosent. Tilsvarende tall for 2022 var på henholdsvis 19 og 61 prosent.

Standardavviket kan oppsummere spredningen kommunene imellom. I 2023 var standardavviket for netto driftsresultat 5,5 mot 4,7 året før. Det innebærer en relativt stor spredning i resultatene mellom kommunene. I 2023 var det Aukra som hadde høyest netto driftsresultat med 26,9 prosent, mens Moskenes hadde lavest med -19,8 prosent. Det gode resultatet til Aukra kommune skyldes i hovedsak store eiendomskatteinntekter.

For enkeltkommuner og fylkeskommuner kan netto driftsresultatet være betydelige påvirket av avsetning av øremerkede tilskudd og andre bundne inntekter på bundne fond, se figur 5.4 Når en sammenlikner resultatene på kommune- og fylkeskommunenivå, bør en derfor være oppmerksom på at resultatene i større eller mindre grad kan være påvirket av at inntektsføring og utgiftsføring av tilskudd og bundne inntekter skjer i ulike år. Vanligvis er spredningen i resultatene for kommunene mindre for netto driftsresultat etter avsetninger til bundne fond. Standardavviket for netto driftsresultat etter netto avsetninger til bundne fond var 5,4 i 2023. Normalt er avvikene mellom de to resultatmålene relativt små for sektoren samlet. I 2023 var netto driftsresultatet 0,9 prosent etter avsetninger til bundne for kommunene samlet sett. De årene det er store avvik for sektoren samlet sett mellom netto driftsresultat før og etter at det er tatt hensyn til avsetningen til bundne fond, skyldes det gjerne øremerkede tilskudd eller store anslagsendringer som gir avvik i samme retning for mange kommuner.

Figur 5.4 Netto driftsresultat før og etter avsetninger til bundne fond for alle kommuner. Sortert etter størrelsen på netto driftsresultat. Prosent av driftsinntektene

Kilde: Statistisk sentralbyrå

5.3 Netto driftsresultat i ulike kommunegrupper

Kommunene gruppert etter fylke

I 2023 hadde kommunene i Rogaland det høyest netto driftsresultatet. Lavest netto driftsresultat hadde kommunene i Nordland og Troms og Finnmark, se tabell 5.1.

Brutto driftsresultatet avtok i kommunene i alle fylkene. Nedgangen i brutto driftsresultat var størst i kommunene i Nordland, mens nedgangen var minst i kommunene i Agder.

Nedgangen i netto driftsresultatet fra 2022 til 2023 var størst for Oslo med en nedgang på 6,2 prosentpoeng. Nedgangen skyldes særlig sterkt økning i netto finansutgifter som følge av ekstraordinære nedbetaling av gjeld, men nedgangen må også ses i sammenheng med ekstra lave netto finansutgifter i 2022. Brutto driftsresultat falt i Oslo, men nedgangen var mindre enn landsgjennomsnittet.

Brutto driftsresultat gikk ned også for kommunene i Agder og Innlandet, men netto finansutgiftene gikk også ned. Kommunene i Agder og Innlandet hadde samlet sett en bedring i netto driftsresultatet fra 2022 til 2023.

Tabell 5.1 Brutto driftsresultat, netto finansutgifter og netto driftsresultat, alle i prosent av driftsinntekter. Endring fra året før i prosentpoeng

2022

2023

Endring

Brutto driftsresultat

Netto finansutgifter

Netto driftsresultat

Brutto driftsresultat

Netto finansutgifter

Netto driftsresultat

Brutto driftsresultat

Netto finansutgifter

Netto driftsresultat

Viken

8,1

5,5

2,6

6,3

5,3

1,0

-1,7

-0,2

-1,5

Oslo

7,2

1,7

5,4

6,6

7,4

-0,8

-0,6

5,6

-6,2

Innlandet

5,7

4,3

1,4

5,0

3,4

1,5

-0,8

-0,8

0,1

Vestfold og Telemark

6,8

4,3

2,5

4,6

2,9

1,7

-2,2

-1,5

-0,8

Agder

5,2

4,6

0,5

5,0

2,9

2,0

-0,2

-1,7

1,5

Rogaland

8,3

3,0

5,4

5,5

1,8

3,8

-2,8

-1,2

-1,6

Vestland

6,9

3,9

3,1

4,3

3,2

1,1

-2,6

-0,6

-1,9

Møre og Romsdal

7,8

5,9

1,9

6,5

6,2

0,3

-1,4

0,3

-1,7

Trøndelag

8,5

6,2

2,4

5,8

5,7

0,1

-2,7

-0,4

-2,3

Nordland

8,2

5,1

3,1

4,2

6,0

-1,8

-4,0

0,9

-4,8

Troms og Finnmark

8,2

5,7

2,5

5,4

7,2

-1,8

-2,8

1,5

-4,3

Landet

7,4

4,4

3,0

5,6

4,8

0,8

-1,9

0,4

-2,3

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Kommunene gruppert etter folketall

I 2023 hadde kommunene med mellom 3000 og 5000 innbyggere samlet det høyest netto driftsresultatet på 4,4 prosent av driftsinntektene, se tabell 5.2. Kommunene med mellom 5–10 000 hadde de laveste resultatene. I gjennomsnitt hadde disse kommunene negative netto driftsresultater.

Tabell 5.2 Brutto driftsresultat, netto finansutgifter og netto driftsresultat i prosent av driftsinntekter. Kommunene gruppert etter folketall per 1.1.2023

2022

2023

Endring

Antall innbyggere

Brutto driftsresultat

Netto finansutgifter

Netto driftsresultat

Brutto driftsresultat

Netto finansutgifter

Netto driftsresultat

Brutto driftsresultat

Netto finansutgifter

Netto driftsresultat

< 3 000

8,6

4,1

4,5

6,0

3,9

2,2

-2,5

-0,2

-2,3

3 – 5 000

8,0

4,4

3,6

8,2

3,8

4,4

0,2

-0,6

0,8

5 – 10 000

7,3

5,0

2,3

4,9

5,2

-0,4

-2,4

0,3

-2,7

10 – 20 000

7,7

5,4

2,3

5,8

5,3

0,5

-1,9

-0,1

-1,8

20 – 50 000

6,8

4,8

2,0

5,0

4,8

0,2

-1,8

0,0

-1,8

> 50 000

7,5

3,8

3,7

5,6

4,8

0,8

-1,9

1,0

-2,8

Landet

7,4

4,4

3,0

5,6

4,8

0,8

-1,9

0,4

-2,3

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Kommunene med mellom 3000 og 5000 innbygger hadde som den eneste kommunegruppen en økning i netto driftsresultatet. Det kom som resultat av både bedret brutto driftsresultat og lavere netto finansutgifter. Det er relativt få kommuner i gruppen og resultatene påvirkes derfor av særlige forhold i enkeltkommuner. Resultatene i de minste kommune har i stor grad vært påvirket av endringer i utbetaling fra Havbruksfondet. De aller minste kommunene hadde høyest resultat i gjennomsnitt, men også størst spredning i resultatet

Kommunene gruppert etter inntekter korrigert for utgiftsbehov

Kommunene med de høyeste inntektene hadde de beste netto driftsresultatene både i 2022 og i 2023. I 2023 var det kommunene med inntekter mellom 100 og 105 prosent av landsgjennomsnittet som hadde det laveste netto driftsresultatet. Denne gruppen påvirkes av svakt netto driftsresultat i Oslo. I 2022 var det kommuner med inntekter mellom 95–100 prosent av landsgjennomsnittet som hadde de svakeste resultatet. Gruppert etter inntekt hadde alle nedgang i brutto driftsresultatet fra året før, jf. tabell 5.3. Nedgangen var størst blant kommunene med inntekter over 105 prosent av landsgjennomsnittet. Det må trolig ses i sammenheng med at blant kommunene med relativt høye korrigerte frie inntekter er det flere kommuner som i 2022 fikk uvanlig høye kraftinntekter som følge av ekstremt høye strømpriser i Sør-Norge. Kommunene med inntekter mellom 100–105 prosent av landsgjennomsnittet hadde økning i netto finansutgiftene, men de øvrige kommunegruppene hadde en nedgang.

Tabell 5.3 Brutto driftsresultat, netto finansutgifter og netto driftsresultat i prosent av driftsinntekter. Kommune gruppert etter størrelsen på korrigerte frie inntekter (KFI/U)¹

2022

2023

Endring

inntekter

Brutto driftsresultat

Netto finansutgifter

Netto driftsresultat

Brutto driftsresultat

Netto finansutgifter

Netto driftsresultat

Brutto driftsresultat

Netto finansutgifter

Netto driftsresultat

under 95 pst

7,1

5,0

2,2

5,2

4,4

0,8

-1,9

-0,5

-1,4

95–100 pst

6,8

4,9

1,8

5,1

4,0

1,2

-1,6

-0,9

-0,7

100–105 pst

7,3

2,8

4,5

5,6

6,2

-0,6

-1,7

3,3

-5,1

Over 105 pst

9,2

4,9

4,3

6,7

4,1

2,6

-2,6

-0,8

-1,7

Landet

7,4

4,4

3,0

5,6

4,8

0,8

-1,9

0,4

-2,3

1 De korrigerte frie inntektene er. inkludert eiendomsskatt, konsesjonskraftsinntekter, inntekter fra havbruksfondet og fordelen av differensiert arbeidsgiveravgift (KFI/U) og kommunene grupperes etter størrelsen på korrigerte frie inntekter målt som andel av landsgjennomsnittet per innbygger i 2023.

Kilde: Statistisk sentralbyrå

5.4 Netto driftsresultat for fylkeskommunene

I 2023 hadde fylkeskommunene samlet et netto driftsresultat på 4,2 prosent av driftsinntektene, noe som er en nedgang fra året før. Også for fylkeskommunene har netto driftsresultatet avtatt klart de siste to årene. I gjennomsnitt de siste fem årene har driftsresultatet ligget på 5,3 prosent, noe som er over det nivået utvalget anbefaler at resultatet bør ligge på over tid.

Fylkeskommunene hadde som kommunene en mindre nedgang i brutto driftsresultat enn i netto driftsresultat. Det var samlet sett en økning i netto finansutgifter noe som blant annet skyldes høyere netto renteutgifter.

Figur 5.5 Fylkeskommunene. Brutto driftsresultat¹, netto renteinntekter, utbytte, finansielle gevinster, netto avdrag og utlån og netto driftsresultat i prosent av driftsinntektene.

¹ Eksklusiv avskrivninger.

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Også mellom fylkeskommunene er det store forskjeller i nivået på netto driftsresultat og netto finansutgifter, men forskjellene var større i 2022 enn i 2023, se tabell 5.4. Troms og Finnmark hadde det høyeste driftsresultatet. I 2023 hadde Trøndelag det laveste netto driftsresultatet med et resultat på 1,1 prosent.

Møre og Romsdal, Vestland og Trøndelag hadde de høyeste netto finansutgiftene, mens Viken hadde de laveste. Nordland hadde størst nedgang både i brutto driftsresultat og netto driftsresultat. Nedgang i Nordland må trolig ses i sammenheng med lavere utbetalinger fra Havbruksfondet.

Flere fylkeskommuner har satt av midler på bundne fond. For fylkeskommunene utenom Oslo samlet sett er netto driftsresultatet 4,0 prosent etter netto bundne fondsavsetning.

Tabell 5.4 Brutto Netto driftsresultat og netto finansutgifter i prosent av driftsinntekter i fylkeskommunene

2022

2023

Endring

Antall innbyggere

Brutto driftsresultat

Netto finansutgifter

Netto driftsresultat

Brutto driftsresultat

Netto finansutgifter

Netto driftsresultat

Brutto driftsresultat

Netto finansutgifter

Netto driftsresultat

Viken

8,6

0,8

7,8

3,9

0,6

3,3

-4,7

-0,3

-4,4

Innlandet

6,2

1,8

4,4

7,2

2,0

5,2

1,0

0,3

0,7

Vestfold og Telemark

5,4

3,3

2,1

6,2

4,0

2,2

0,8

0,7

0,1

Agder

8,8

3,8

5,1

12,0

5,3

6,7

3,1

1,5

1,6

Rogaland

12,9

5,4

7,5

9,8

4,5

5,3

-3,1

-0,9

-2,2

Vestland

13,0

5,5

7,5

11,7

6,6

5,1

-1,4

1,1

-2,4

Møre og Romsdal

8,8

5,8

3,0

7,7

6,9

0,8

-1,1

1,1

-2,2

Trøndelag

9,5

5,8

3,7

7,3

6,2

1,1

-2,2

0,4

-2,6

Nordland

13,4

3,4

10,0

7,7

3,1

4,5

-5,8

-0,3

-5,5

Troms og Finnmark

12,0

3,2

8,8

11,9

3,7

8,2

-0,1

0,5

-0,6

Landet utenom Oslo

10,1

3,7

6,4

8,2

4,0

4,2

-1,9

0,3

-2,2

1 De korrigerte frie inntektene er. inkludert eiendomsskatt, konsesjonskraftsinntekter, inntekter fra havbruksfondet og fordelen av differensiert arbeidsgiveravgift (KFI/U) og kommunene grupperes etter størrelsen på korrigerte frie inntekter målt som andel av landsgjennomsnittet per innbygger i 2023.

Kilde: Statistisk sentralbyrå

5.5 Korrigert netto driftsresultat

Utvalgets anbefalinger om nivået på netto driftsresultat er basert på et prinsipp om at den kommunale formuen skal opprettholdes over tid. Utvalget beregner derfor et korrigert netto driftsresultat som skal vise i hvilken grad hensynet til kommunal formuesbevaring er ivaretatt. Dersom korrigert netto driftsresultat er null eller høyere impliserer det at kommunens formue er uendret eller stiger.

Den kommunale kapitalbeholdningen kan deles inn i realkapital og finanskapital. Driftsinntektene kan anvendes til driftsutgifter, netto renteutgifter og avdrag eller settes av som netto driftsresultat. Netto driftsresultat kan igjen brukes til egenfinansiering av investeringer eller avsettes i fond. Et eventuelt underskudd kan dekkes av fond. For at formuen ikke skal bygges ned, må investeringene i realkapital fratrukket netto gjeldsøkningen være minst like stor som kapitalslitet. Dersom avdragene hadde vært lik kapitalslitet og noen andre forenklende forutsetninger hadde vært oppfylt, ville netto driftsresultat nettopp ha vært uttrykk for økningen i formuen. Avdrag er imidlertid en dårlig indikator for forringelsen av realkapitalen. Når utvalget beregner korrigert netto driftsresultat, erstattes derfor avdragsbetalinger med beregnet kapitalslit. I tillegg legger man til en beregnet inflasjonsgevinst knyttet til gjelden, ettersom det er realverdien av formuen man er opptatt av. Til slutt legges inntekter fra bompenger og refundert investeringsmoms til. Det er inntekter som ikke er med i driftsinntektene og dermed ikke er inkludert i det ordinære netto driftsresultatet, men disse inntektene kan brukes til å finansiere investeringer.

Utvalgets anbefalinger av hva netto driftsresultat bør ligge på i gjennomsnitt over tid, var basert på forskjellene mellom ordinært netto driftsresultat og korrigert netto driftsresultat i perioden 2004 til 2013.

Boks 5.2 Beregningen av korrigert netto driftsresultat

Beregningen av korrigert netto driftsresultat tar utgangspunkt i ordinært netto driftsresultat.

I første trinn i korrigeringen legges netto avdrag til, mens beregnet kapitalslit trekkes fra.

I neste trinn legges inflasjonsgevinsten av netto gjeld til. For fylkeskommunenes legges deretter inntekter fra bompenger (som ellers er ført i investeringsregnskapet) til. (Bompengene reduserer fylkeskommunenes behov for å bruke driftsinntekter til investeringer.)

Til slutt legges kompensasjon for merverdiavgift som også er ført i investeringsregnskapet til. (Mva-kompensasjonen reduserer også behovet for å bruke driftsinntekter til investeringer).

Tall for kapitalslit er hentet fra nasjonalregnskapet. Fordelingen av kapitalslit mellom fylkeskommuner og kommuner (inkl. Oslo) er basert på fordelingen av avskrivninger i KOSTRA, der det gjøres en beregningsmessig korreksjon for at fylkeskommunene fikk overført en stor andel av riksveiene i 2010 som ikke fanges opp av avskrivningene i KOSTRA. Data for netto gjeld hentes fra kredittmarkedsstatistikken, mens deflatoren for kommunal økonomi er brukt i beregningen av inflasjonsgevinst. Tallet for netto gjeld er uten pensjonsreserver, se tabell 2.1.

Tabell 5.5 Beregning av korrigert netto driftsresultat for kommunesektoren. Prosent av driftsinntekter¹

Prosent

2019

2020

2021

2022

2023

Gj.sn. 2019–2023

Netto driftsresultat

2,0

3,1

4,7

3,5

1,3

2,9

Netto avdrag

3,7

3,8

4,0

4,0

4,2

3,9

Netto driftsresultat eksklusive avdrag

5,6

6,9

8,7

7,5

5,5

6,8

Kapitalslit

9,3

9,5

9,4

9,8

9,8

9,6

Inflasjonsgevinst

1,2

0,4

1,8

2,4

1,7

1,5

Bompenger

0,6

0,6

0,5

0,6

0,6

0,6

Mva-kompensasjon investeringer

2,5

2,0

1,9

1,8

1,8

2,0

Korrigert netto driftsresultat

0,5

0,4

3,5

2,5

-0,3

1,3

Netto driftsresultat – korrigert netto driftsresultat

1,5

2,7

1,3

1,0

1,6

1,6

¹ Eventuelle avvik i regnestykkene basert på prosentandeler skyldes avrunding.

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

Nedgang i formuen i 2023, men kommunesektoren har økt formuen de siste årene

Et positivt korrigert netto driftsresultat indikerer at formuen bygges opp. I 2023 hadde kommunesektoren samlet et negativt korrigert netto driftsresultat på 0,3 prosent av inntektene. Fra 2022 til 2023 avtok det korrigert netto driftsresultat mer enn det ordinære netto driftsresultatet. Det var lavere inflasjonseffekt på sektorens netto gjeld som bidro til forskjellen. I gjennomsnitt de siste fem årene har korrigert netto driftsresultat for kommunesektoren ligget på 1,3 prosent. Formuen i kommunesektoren er altså bygget opp gjennom de fem siste årene. Resultatet var høyest i 2021 og lavest i 2023, se figur 5.6A og tabell 5.5. Det vises til vedlegg 12 for mer detaljerte tall.

Figur 5.6 Ordinært og korrigert netto driftsresultat i prosent av driftsinntekt

Kilde: Statistisk sentralbyrå og Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

I 2023 var forskjellen mellom ordinært og korrigert netto driftsresultat 1,6 prosentpoeng. Det var større enn i 2022. Forskjellen mellom ordinært og korrigert netto driftsresultatet viser hva ordinært netto driftsresultat må ligge på for at korrigert netto driftsresultat skal være lik null, og det er dette som er utgangspunktet for utvalgets anbefaling om størrelsen på netto driftsresultatet. De siste fem årene har forskjellen mellom ordinært og korrigert netto driftsresultat vært 1,6 prosentpoeng i gjennomsnitt. Forskjellen var størst i 2020. Utvalgets anbefaling om at ordinært driftsresultat i sektoren samlet burde ligge på 2 prosent av driftsinntektene for at verdien av formuen skal bevares i sektoren, er dermed noe høyere enn beregningene for de siste fem årene tilsier. De tre siste årene har særlig inflasjonsgevinsten fra redusert realverdi av gjeld økt betydelig, noe som må ses i lys av mye høyere prisvekst enn inflasjonsmålet.

Kommunene inkludert Oslo

I 2023 hadde kommunene inkludert Oslo et negativt korrigert netto driftsresultat på 0,7 prosent. De siste fem årene har korrigert netto driftsresultat for kommunene inkludert Oslo i gjennomsnitt vært positiv og dermed er formuen bygget opp. Nedgangen i korrigert netto driftsresultat fra 2022 til 2023 skyldes først og fremst svakere netto driftsresultat, men også lavere inflasjonsgevinst på gjeld.

Inntektene fra bompenger kommer til fratrekk i fylkeskommunenes behov for å spare til investeringer. Det er vanskelig å finne gode tall for Oslos andel av bompengene, blant annet fordi bompengene i Osloregionen i mindre grad går til Oslo kommune, men i større grad til de fylkeskommunale kollektivselskapene. Forsøk på å skille ut Oslos andel tyder imidlertid på at beløpene er i en slik størrelsesorden at det har lite å si for resultatene for kommunene samlet.

I 2023 var forskjellen mellom ordinært og korrigert netto driftsresultat 1,4 prosentpoeng i kommunene inkludert Oslo. De siste fem årene har forskjellen mellom ordinært og korrigert netto driftsresultat også vært på 1,4 prosentpoeng i gjennomsnitt, og er det er dermed noe lavere enn utvalgets anbefaling om et overskudd på netto driftsresultat i kommunene over tid på 1¾ prosent av driftsinntektene. Dette kan i stor grad forklares av ekstraordinær høy inflasjonsgevinst.

Fylkeskommunene

I 2023 hadde fylkeskommunene et korrigert netto driftsresultat på 1,8 prosent av inntektene. Det er en klar nedgang fra året før. Nedgangen i korrigert netto driftsresultat var større enn nedgangen i netto driftsresultat. Både høyere kapitalslit og lavere inflasjonsgevinst på gjelden bidro ytterligere til nedgang i korrigert netto driftsresultat. Også fylkeskommunene har i de siste fem årene hatt et positivt korrigert netto driftsresultat, og dermed bygget opp formuen, se figur 5.6.C. Det vises også til vedlegg 12 for mer detaljerte tall.

I 2022 var forskjellen mellom ordinært og korrigert netto driftsresultat i fylkeskommunene på 2,4 prosentpoeng. De siste fem årene har forskjellen mellom ordinært og korrigert netto driftsresultat ligget på 2,5 prosentpoeng i gjennomsnitt. Dette er klart lavere enn utvalgets anbefaling om et overskudd på netto driftsresultat i fylkeskommunene på 4 prosent av driftsinntektene.

Vanligvis føres investeringsinntekter direkte i investeringsregnskapet, og disse inntektene vil ikke påvirker netto driftsresultatet. De siste ti årene har imidlertid fylkeskommunene fått økte midler til særskilte fordelinger over rammetilskuddet til opprusting og fornying av fylkesveier, tunneloppgradering og skredsikring. Disse midlene kan brukes både til drift og til investeringer. I gjennomsnitt for fylkeskommunene utgjør disse inntektene om lag 3 prosent av driftsinntektene. Dersom driftsinntekter brukes til investeringer, vil driftsresultatet isolert sett trekkes opp. Økte investeringer vil med et etterslep trekke opp kapitalslitet og dermed øke differansen mellom netto driftsresultat og korrigert netto driftsresultat. Økt merverdiavgiftskompensasjon fra investeringer vil på den andre siden bidra til å redusere avviket.

Byvekstavtalene er tidsavgrensede avtaler mellom staten og regionene der målet er nullvekst i persontransport med bil og god framkommelighet for alle trafikantgrupper. En relativt stor del av finanseringen i disse tidsavgrensede avtalene er bompenger. Gjennom bymiljøpakker bruker fylkeskommunene dermed bompenger til å finansiere investeringer utover det som det er grunnlag til i rammefinansieringen. Dette øker realformuen og behovet for fremtidige reinvesteringer. Når byvekstavtalene og bompengefinansieringen avsluttes må kapitalslitet finansieres gjennom de ordinære rammene.

Analysene av korrigert netto driftsresultat viser at fylkeskommunene over tid har hatt tilstrekkelige netto driftsresultat til å bygge opp formuen og foreta investeringer. Samtidig viser analyser fra Statens vegvesen at det er betydelige vedlikeholdsetterslep på fylkesveiene.

5.6 Disposisjonsfond

Netto driftsresultat kan brukes til egenfinansiering av investeringer eller avsettes i fond. Disposisjonsfondet kan på kort sikt benyttes til å dekke opp for negative utslag i økonomien slik som uforutsett økning i rentenivået eller skattesvikt. Disposisjonsfond kan også brukes av kommunene til å spare egenkapital til investeringer. Ved vurderingen av nivået på disposisjonsfondene bør det også tas hensyn til samlet regnskapsmessig mer-/ mindreforbruk, da dette også påvirker kommunens reelle økonomiske handlefrihet. Flere år med merskattevekst på slutten av året har bidratt til gode driftsresultat, og også til at mange kommuner og fylkeskommuner har styrket disposisjonsfondene. Fra 2022 til 2023 var det imidlertid en nedgang i disposisjonsfondene for kommunesektoren som helhet. Disposisjonsfondene utgjorde 95 mrd. kroner ved utgangen av 2023. Dersom en tar hensyn til regnskapsmessig merforbruk utgjorde disposisjonsfondene 13,5 prosent av sektorens driftsinntekter. Det er en økning fra 6,8 prosent i 2013, se figur 5.7. Disposisjonsfondene er relativt sett noe større i fylkeskommunene enn i kommunene.

Figur 5.7 Disposisjonsfond inkludert samlet regnskapsmessig mer-/mindreforbruk i prosent av driftsinntektene

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

Størrelsen på disposisjonsfondene varierer betydelig mellom kommuner og i noen grad også mellom fylkeskommuner. Hvis verdien er negativ, innebærer det at kommunen har et akkumulert merforbruk som ikke kan dekkes ved hjelp av tilgjengelige disposisjonsfond. Hvis dette merforbruket er større enn 3 prosent, eller ikke dekkes inn i løpet av to år etter at det oppsto, tilsier det normalt sett at kommunen har blitt eller vil bli meldt inn i ROBEK.

I 2023 hadde 70 kommuner (20 prosent) disposisjonsfond som var under 5 prosent av driftsinntektene. 67 prosent av kommunene hadde et disposisjonsfond på over 8 prosent av driftsinntektene 2023. Størrelsen på disposisjonsfondene i 2023 varierte mellom -81,5 prosent av driftsinntektene i Moskenes kommune til 153,7 prosent i Aukra kommune.

Disposisjonsfond fordelt etter fylker

Det var i kommunene i Troms og Finnmark og i Møre og Romsdal som hadde de laveste disposisjonsfondene, mens kommunene i Rogaland hadde de høyeste, se figur 5.7.A. Det var bare kommunene i Agder som hadde en liten økning i disposisjonsfondene fra 2022 til 2023. Nedgangen var størst i Oslo og i kommunene i Nordland.

Figur 5.8 Disposisjonsfond inkludert samlet regnskapsmessig mer-/mindreforbruk. I prosent av driftsinntekter. Kommuner gruppert etter fylker og fylkeskommunene

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Disposisjonsfond i fylkeskommunene

Disposisjonsfondene var solide i de fleste fylkeskommunene ved utgangen av 2023, se figur 5.8B. Ingen fylkeskommune hadde da akkumulert merforbruk. Disposisjonsfondene var relativt sett noe større i fylkeskommunene enn i kommunene. Det kan ha sammenheng med at investeringer utgjør en større del av aktiviteten i fylkeskommunene enn i kommunen. Disposisjonsfondene var lavest i Møre og Romsdal og i Vestland og høyest i Vestfold og Telemark.

5.7 Nærmere om variasjoner mellom kommuner i 2023 og samvariasjon mellom driftsresultat og disposisjonsfond

Gjennomgangen i dette kapittelet viser at det er store forskjeller mellom kommuner i både størrelsen på netto driftsresultat og på disposisjonsfond. Det er de minste kommunene som i gjennomsnitt både hadde høyest netto driftsresultat og disposisjonsfond i 2023, se figur 5.9. Lavest resultat og laveste disposisjonsfond hadde kommunene med mellom 5–10 000 innbyggere. Innenfor disse gruppene var det også størst spredning både i både resultat og i fond.

Figur 5.9 Netto driftsresultat og disposisjonsfond inkludert samlet regnskapsmessig mer-/mindreforbruk i 2023. Kommunene gruppert etter innbyggertall (A) og korrigerte frie inntekter (B), deretter sortert etter nivå på henholdsvis netto driftsresultat og disposisjonsfond.1, 2

¹ Veide gruppesnitt vist med linje. Enkelte kommuner hadde driftsresultater og disposisjonsfond som var større eller mindre enn skalaen på y-aksen i figuren.

2 De korrigerte frie inntektene er. inkludert eiendomsskatt, konsesjonskraftsinntekter, inntekter fra havbruksfondet og fordelen av differensiert arbeidsgiveravgift (KFI/U) og kommunene grupperes etter størrelsen på korrigerte frie inntekter målt som andel av landsgjennomsnittet per innbygger i 2023.

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Fordelt etter korrigerte frie inntekter var det kommunene med de høyeste inntektene som både hadde de høyeste resultatene og de høyeste disposisjonsfondene i 2023. Denne gruppen hadde likevel den største spredningen i både resultatene og i fondene. Det var kommunene med mellom 100 og 105 prosent av inntektene som i gjennomsnitt hadde lavest netto driftsresultat og lavest disposisjonsfond i prosent av inntektene. Kommuner med de laveste inntektene hadde i gjennomsnitt høyere netto driftsresultat enn kommuner med korrigerte frie inntekter mellom 95 og 105 prosent av landsgjennomsnittet.

Kommuner med lave disposisjonsfond er særlig utsatt ved uforutsette økninger i utgiftene eller reduserte inntekter. Disposisjonsfond bygges opp gjennom overskudd i driften og tæres på dersom kommunen har negative resultater. En kommune kan derfor en periode ha negative resultater dersom de har tilstrekkelig disposisjonsfond.

Figur 5.10 Netto driftsresultat og disposisjonsfond¹ i 2023. I prosent av brutto driftsinntekter. Kommunene i aktuell inntektsgruppe² er markert med farget observasjon.

¹ Disposisjonsfond inkludert samlet regnskapsmessig mer-/mindreforbruk.

² Kommunene er inndelt i grupper etter nivå på korrigerte frie inntekter. De korrigerte frie inntektene er inkludert eiendomsskatt, konsesjonskraftsinntekter, inntekter fra havbruksfondet og fordelen av differensiert arbeidsgiveravgift (KFI/U) og kommunene grupperes etter størrelsen på korrigerte frie inntekter målt som andel av landsgjennomsnittet per innbygger i 2023.

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Det var en tendens til at kommunene med lave netto driftsresultater også har lavere disposisjonsfond i 2023, se figur 5.10. Blant kommunene med lave korrigerte frie inntekter var det relativt mange kommuner med negative resultater, men de aller fleste hadde disposisjonsfond å trekke på. Blant kommunene med korrigerte frie inntekter over 125 prosent av landsgjennomsnittet finner vi kommunene som hadde de høyeste fondene og de høyeste resultatene, men også blant disse kommunene var det stor spredning, og enkelte kommuner hadde negative resultater og lave disposisjonsfond eller akkumulert merforbruk. Samlet sett var det 24 kommuner som i 2023 hadde et akkumulert merforbruk.

6 Gjeld og likviditet

Kommunesektorens gjeld har økt over tid. Ved utgangen av 2019 var sektorens brutto langsiktige gjeld for første gang høyere enn driftsinntektene. Etter 2020 har det vært mer samsvar mellom inntektsveksten og gjeldsveksten, slik at gjeldsgraden har vært relativt stabil. En betydelig del av gjelden belaster i realiteten ikke kommuneøkonomien fullt ut, men dekkes helt eller delvis av staten (gjennom rentekompensasjonsordninger) eller innbyggerne (kommunale avgifter). I tillegg har sektoren renteinntekter fra plasseringer, som delvis vil motsvare effekten som en renteendring har på sektorens renteutgifter. Netto renteeksponert gjeld, som korrigerer for disse faktorene, økte med 4 prosentpoeng av driftsinntektene fra 2022 til 2023. Likviditeten målt ved arbeidskapitalen gikk ned fra 2022 til 2023, i stor grad som følge av høye pensjonspremier.

6.1 Gjeld

Gjelden fortsetter å vokse, men ikke all gjeld belaster kommuneøkonomien

Kommunenes og fylkeskommunenes adgang til å ta opp lån er begrenset til investeringer i bygg og anlegg («varige driftsmidler») og til videre utlån. Utviklingen i langsiktig gjeld vil derfor være direkte knyttet til kommunesektorens investeringer og hvordan de finansieres, samt hvor raskt gjelden nedbetales.

Utviklingen i kommunesektorens gjeld kan belyses ved ulike indikatorer. Figur 6.1A viser utviklingen siden 2013 for de ulike gjeldsindikatorene, målt som andel av inntekt. Alle indikatorene, med unntak av indikatoren for nettogjeld som også inkluderer arbeidsgivers reserver, viser økt gjeldsgrad siden 2013.

Kommuneforvaltningens gjeld økte fra 373 mrd. kroner i 2013 til 709 mrd. kroner i 2023, målt ved kredittindikatoren K2, jf. figur 6.1B. Det tilsvarer en gjennomsnittlig årlig vekst på 6,6 prosent. Den årlige veksten har i perioden variert mellom 5,3 og 7,9, hvor sistnevnte var veksten gjennom 2023. Gjelden vokste i starten av perioden raskere enn inntektene, og gjeldsgraden har dermed økt over tid, men siden 2020 har det vært større samsvar. Netto renteeksponert gjeld økte imidlertid klart mer enn inntektene slik at gjeldsgraden for dette gjeldsbegrepet økte med 4 prosentpoeng fra 2022 til 2023. Hittil i 2024 har gjeldsveksten målt ved K2 vært sterkere enn i tilsvarende periode i fjor.

Kommunesektorens langsiktige gjeld, slik den framgår av kommunenes og fylkeskommunenes balanseregnskaper, utgjorde 751 mrd. kroner ved utgangen av 2023. Da er også langsiktige leieavtaler og samtlige kommunale og fylkeskommunale foretak og interkommunale selskaper, uavhengig av type virksomhet, inkludert. Ikke all gjeld belaster likevel kommunebudsjettene. I figur 6.1C er sammensetningen av kommunesektorens langsiktige gjeld splittet opp for å illustrere sammenhengen og størrelsesforholdene mellom de ulike gjeldsbegrepene, og for å illustrere hvordan en renteendring vil kunne slå inn på inntektene og utgiftene.

Figur 6.1 Kommunesektorens gjeld

¹ F.o.m. 2012 er det i tallet for langsiktig gjeld korrigert for konserninterne transaksjoner i kommunene og fylkeskommunene (brudd i tidsserien). Dette påvirker kun tallene for langsiktig gjeld, ikke de øvrige gjeldsindikatorene.

² F.o.m. januar 2018 skiller ikke statistikken mellom henholdsvis sertifikatgjeld og obligasjonsgjeld

³ Fra og med 2014 er bruk av premiefond (funksjon 173) inkludert i utbytteinntektene.

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Deler av gjelden videreformidles til privatpersoner og selskaper, og noe består av lån som kommunene og fylkeskommunene har er tatt opp, men ennå ikke disponert. Videre er noe av gjelden knyttet til investeringer innenfor vannforsyning, avløp og renovasjon, hvor kommunene etter selvkostprinsippet får eller kan få dekket kostnadene gjennom gebyrene fra innbyggerne. I tillegg faller noe av gjelden innenfor rentekompensasjonsordninger for skole, kirker, sykehjem og transporttiltak, hvor staten dekker deler av renteutgiftene. For sykehjem og omsorgsboliger innebærer ordningen at staten dekker både renter og avdrag knyttet til prosjekter som fikk oppstartstilskudd under handlingsplan for eldreomsorgen i årene 1998–2003 og under opptrappingsplanen for psykisk helse i årene 1999–2004.

Dersom det ses bort fra disse komponentene, kan gjelden der renteutgiftene må dekkes av kommunesektoren selv, det vil si den renteeksponerte gjelden, var rundt 440 mrd. kroner. Det tilsvarer godt og vel halvparten av sektorens samlede langsiktige gjeld. For den resterende gjelden vil renteutgiftene (og i stor grad også avdragene) i realiteten bli dekket gjennom gebyrer fra innbyggere, statlige tilskuddsordninger o.l.

Kommunesektoren har i tillegg renteinntekter fra formuesplasseringer (bankinnskudd og plasseringer i sertifikat- og obligasjonsmarkedet). Ved renteendringer vil inntektene fra disse endres og delvis motsvare effekten som en renteendring har på renteutgiftene.

Dersom en trekker ut disse fordringene, kan kommunesektorens netto renteeksponering ved utgangen av 2023 anslås til om lag 323 mrd. kroner, tilsvarende 46 prosent av driftsinntektene. Det innebærer at 1 prosentpoeng høyere rente isolert sett vil belaste kommuneøkonomien med om lag 3,2 mrd. kroner, eller om lag 0,5 prosent av driftsinntektene. Norges Bank har de siste tre årene økt styringsrenten fra null til 4,5 prosent. Dersom rentenivået til kommunesektoren har økt like mye i denne toårsperioden, vil dette medføre økte netto renteutgifter på om lag 15 milliarder kroner, tilsvarende 2,1 prosent, før en tar hensyn til rentebindinger.

Fylkeskommunene er i utgangspunktet mindre eksponert enn kommunene for endringer i rentenivået.

Av gjelden som kommunene og fylkeskommunene hadde til banker, kredittforetak og finansieringsselskaper ved utgangen av 2023, var 64 prosent av lånene tatt opp med flytende rente, 6 prosent hadde bindingstid på 3–12 måneder, mens 30 prosent hadde en bindingstid på mer enn ett år.[21] I tillegg hadde sektoren også ha en fastrente på deler av sine utestående obligasjonslån på i alt 178 mrd. kroner. På kort sikt kan utslagene av en renteendring isolert sett altså dempes ytterligere fordi kommunesektoren har bundet renten på deler av gjelden. Kommunesektoren har også betydelige pensjonsmidler plassert i fond (livselskaper og andre pensjonsinnretninger). Ved utgangen av 2023 utgjorde pensjonsmidlene 674 mrd. kroner. Endringer i renten vil påvirke finansavkastningen på kommunesektorens oppsparte pensjonsmidler. Det er vanskelig å si noe om de kortsiktige effektene av en renteendring, men over tid en høyere rente trolig føre til lavere pensjonspremier og pensjonskostnader, og vice versa.

Gjeldsbelastningen varierer mye mellom kommunene

Figur 6.2.A viser hver enkelt kommunes renteeksponering, målt som andel av driftsinntektene, og kommunene er sortert stigende etter innbyggertall. Figuren gir en indikasjon på hvordan en kommunes netto renteutgifter påvirkes av endret rentenivå. Kommunene har selv ansvar for å håndtere renterisikoen i sin egen gjeldsportefølje. En renteeksponering på 50 prosent vil for eksempel innebære at ett prosentpoeng høyere rente vil kommunens netto renteutgifter øke tilsvarende 0,5 prosent av driftsinntektene, før det tas hensyn til rentebindinger og eventuelt andre inntekter som kan være knyttet til renten (for eksempel utleieboliger der leieinntektene dekker rentene). Kommuner med en negativ verdi vil i utgangspunktet tjene på en renteoppgang.

De minste kommunene hadde lavest renteeksponering, men spredningen er også størst i denne gruppen. Kommuner med mellom 10 000 og 20 000 innbyggere hadde høyest renteeksponering. Figuren viser at spredningen i gjeldsgrad er mindre jo større kommunegruppene er, men også blant de aller største kommunene var det store forskjeller i gjeldsgraden.

Figur 6.2 Netto renteeksponert gjeld i 2023 i enkeltkommuner og -fylkeskommuner i prosent av brutto driftsinntekter. Kommunene gruppert etter innbyggertall, deretter sortert stigende etter nivå.

¹ Veide gruppesnitt vist med linje.

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Også blant fylkeskommunene var det store variasjoner på den netto renteeksponerte gjelden, jf. figur 6.2.B.

En mindre andel av nye lån tas opp i sertifikat- og obligasjonsmarkedet

Kommunesektoren tar opp lån i ulike markeder. Banker og kredittforetak, der Kommunalbanken AS er den klart største enkeltaktøren i markedet, stod bak om lag halvparten av utlånene til kommunal sektor, jf. figur 6.1B. Nærmere 30 prosent hadde blitt tatt opp i sertifikat- og obligasjonsmarkedet, mens det resterende hovedsakelig var lån fra Husbanken og livforsikringsselskaper.

Obligasjons- og sertifikatlån vil normalt ha kortere løpetid enn lån fra andre kredittkilder. Renten er vanligvis lavere på kortsiktig finansiering, men kort løpetid gjør kommunene sårbare for endringer i rente og tilgang på nye lån i kapitalmarkedet ved forfall. Ettersom kommunene ved kortsiktig finansiering jevnlig må rullere lånene, kan kortsiktig finansiering innebære at kommunene påtar seg en ekstra refinansieringsrisiko som de ikke får ved lån med lang løpetid. Denne risikoen knytter seg til at kommunen ikke klarer å innfri sine forpliktelser ved forfall uten at det oppstår store kostnader i form av dyr refinansiering. For mindre beløp vil eventuelle vanskeligheter med å skaffe til veie rimelig finansiering kunne håndteres ved at kommunen i stedet trekker på egen likviditet når lånene forfaller. Kommuner som må refinansiere større beløp og ikke har tilstrekkelig likviditet, vil derimot være mer sårbare dersom refinansieringen må skje i et vanskelig marked.

Etter 2017 skilles det ikke mellom obligasjonslån og sertifikatlån i K2-statistikken. Disse låneinstrumentenes andel av utestående gjeld har gjennom denne perioden endret seg lite, men tall fra balanseregnskapene til kommunene og fylkeskommunene viser likevel at det har skjedd en dreining fra sertifikatlån, som har en løpetid på opptil 12 måneder, til obligasjonslån, som har noe lengre løpetid. Andelen sertifikatlån av den totale gjelden har dermed gått ned. Ved utgangen av 2023 utgjorde totale lån tatt opp i sertifikatmarkedet nærmere 64 mrd. kroner, nær 9 prosent av kommunesektorens samlede gjeld.

Renteutgiftene motsvares om lag av renteinntekter og utbytteinntekter

I 2023 utgjorde renteutgiftene 3,4 prosent av de totale kommunale utgiftene, jf. figur 6.1E. I 2021 var renteutgiftene som andel av totale utgifter på det laveste nivået i hele perioden som SSB har tall for (1978–2023). Gjennom 2022 og 2023, da Norges Bank hevet styringsrenten, økte renteutgiftene, og i 2023 var de på det høyeste nivået siden før finanskrisen.

Forskjellen mellom rentekostnadene og renteinntektene for sektoren samlet jevnes i stor grad ut av inntektene fra utbytte. I 2023 dekket inntektene fra utbytte hele differansen mellom rentekostnadene og renteinntektene. Inntektene fra utbytte har tilsvart om lag differansen mellom rentekostnadene og renteinntektene også de fleste av de siste 20 årene.

Siden disse finanspostene – rentekostnader, renteinntekter og inntekter fra utbytte – har utjevnet hverandre, har endringer i dem kun hatt marginal innvirkning på den økonomiske balansen i kommunesektoren samlet. Det er likevel ikke sikkert at disse størrelsene vil følge hverandre like tett framover, og det er svært store forskjeller mellom kommuner og fylkeskommuner i hvordan deres økonomi påvirkes.

Avdragstiden og andelen som finansieres ved lån, er relativt stabil over tid

Andelen av investeringene som lånefinansieres, lå lenge på rundt 60 prosent, jf. figur 6.1F, men har økt noe de siste fire årene, og var i 2023 på 73 prosent. Andelen har vært noe lavere for fylkeskommunene enn for kommunene etter at ansvaret for store deler av riksvegnettet ble overført fra staten i 2010. Kompensasjonen for både drift og investeringer knyttet til de nye oppgavene ble gitt i form av økte rammetilskudd, og en større del av investeringene ble derfor finansiert av fylkeskommunenes egne driftsinntekter.

Gjennomsnittlig avdragstid har ligget relativt stabilt på mellom 25 og 30 år over mange år, jf. figur 6.1G, som er avledet fra regnskapstall for langsiktig gjeld og netto avdragsutgifter. Kommuneloven setter en nedre grense for størrelsen på de årlige avdragene, basert på den gjennomsnittlige levetiden for anleggsmidlene, det vil si byggene og anleggene. De nyeste investeringene vil normalt ha lengst gjenværende levetid. Når investeringsnivået er høyt, vil de nyeste investeringene relativt sett utgjøre en større andel av anleggsmidlene, slik at den gjennomsnittlige levetiden for anleggsmidlene øker. I en situasjon der investeringene øker over tid, vil en naturlig konsekvens kunne være at avdragstiden blir lengre. Til tross for at investeringsnivået har økt i perioden, har likevel avdragstiden gått noe ned de siste årene, både for kommunene og fylkeskommunene.

Gjeldsveksten ser altså ut til å skyldes at investeringsvolumet som sådan har økt, og kan i liten grad forklares med at avdragene skyves ut i tid (avdragstiden har tvert imot gått litt ned).

Boks 6.1 Gjeldsindikatorer for kommunesektoren

K2

K2 er et mål for hvor stor innenlandsk bruttogjeld kommuneforvaltningen har, og er den indikatoren som best gir uttrykk for utviklingen i den samlede gjelden over en lengre periode. Statistikken er avledet fra regnskapsopplysninger fra banker, finansieringsforetak, forsikringsselskaper og pensjonskasser, i tillegg til at Statistisk sentralbyrå henter inn opplysninger fra Verdipapirsentralen (VPS), Statens Pensjonskasse (SPK) og Eksportkreditt Norge AS. All gjeld i K2 er rentebærende.

K2 oppgis for kommuneforvaltningen samlet. Kommuneforvaltningen omfatter kommuner og fylkeskommuner samt kommunal virksomhet som ikke er næringsrettet og som er underlagt kommuner eller fylkeskommuner. Kommunale og fylkeskommunale foretak (KF og FKF) og interkommunale selskaper (IKS) som driver næringsvirksomhet inngår ikke i tallene. Det gjør heller ikke gjeld kommunesektoren garanterer for eller gjeld i kommunale aksjeselskaper o.l.

Netto gjeld (med og uten arbeidsgivers reserver)

Tall for netto gjeld omfatter brutto gjeld (både kortsiktig og langsiktig) fratrukket finansielle fordringer (bankinnskudd, aksjer og andeler mv.). Nettogjeld oppgis for kommuneforvaltningen samlet, jf. omtalen av K2 ovenfor.

Nettogjeld er hentet fra finansielle sektorregnskaper. Statistikken bygger på basisstatistikker i SSB og statistikk for verdipapirer registrert i VPS. Disse registrene inneholder fordeling av fordringer og gjeld etter konto eller finansobjekt og med en viss inndeling etter debitor-/kreditorsektor. Viktige kilder er balanseregnskapene for kommuner og fylkeskommuner.

Deler av sektorens plasseringer i pensjonsmidler er tatt inn som fordringer i sektoren under betegnelsen «arbeidsgivers reserver». Arbeidsgivers reserver er satt sammen av tilleggsreservene, premiefond og kursreguleringsfondet. I begrepet nettogjeld inngår også disse reservene i kommuneforvaltningens fordringer. I begrepet netto gjeld uten arbeidsgivers reserver er de ikke trukket fra.

Langsiktig gjeld

Langsiktig gjeld er hentet fra kommunenes og fylkeskommunenes innrapporterte balanseregnskap i KOSTRA. Tallene omfatter også kommunale og fylkeskommunale foretak (KF og FKF) og interkommunale selskaper (IKS).

Forskjellen mellom konserntall i KOSTRA for langsiktig gjeld og K2-/nettogjeld-statistikken vil, i tillegg til at de rapporteres inn fra ulike aktører, være at førstnevnte inkluderer samtlige kommunale og fylkeskommunale foretak og interkommunale selskaper, uavhengig av type virksomhet, mens sistnevnte kun tar med disse virksomhetene dersom de ikke driver næringsvirksomhet. Langsiktige leieavtaler (finansiell leasing) vil i tillegg ligge inne som langsiktig gjeld i kommunenes balanseregnskaper.

Netto lånegjeld

Netto lånegjeld tar utgangspunkt i langsiktig gjeld, men trekker i tillegg fra låneopptak som (i påvente av framdriften på investeringsprosjektet e.l.) står ubrukt på konto, samt konsernets utlån til andre (f.eks. formidlingslån som startlån i Husbanken eller ansvarlige lån til selskaper).

Renteeksponert gjeld

Renteeksponert gjeld tar utgangspunkt i netto lånegjeld, men korrigerer i tillegg for enkelte rentebærende aktivaposter. Korrigeringene omfatter rentekompensasjonsordninger (statistikk som Husbanken og Samferdselsdepartementet rapporterer til SSB), selvkosttjenester (fra selvkostregnskapene på VAR-området, som kommunene rapporterer inn i KOSTRA). Indikatoren illustrerer den delen av kommunesektorens langsiktige gjeld der kommunesektoren må finansiere renter og avdrag med de frie inntektene.

Netto renteeksponert gjeld

Netto renteeksponert gjeld tar utgangspunkt i renteeksponert gjeld, men korrigerer i tillegg for rentebærende fordringer (bankinnskudd, sertifikater og obligasjoner). Indikatoren illustrerer omfanget av kommunenes netto forpliktelser/netto fordringer som vil bli påvirket av en renteendring.

Selv om indikatoren for netto renteeksponering gir en indikasjon på hvordan en renteendring vil slå ut på kommunens eller fylkeskommunens økonomi, vil det være noen momenter som gjør at variablene må tolkes med en viss varsomhet, og i større grad når den brukes for enkeltkommuner enn på sektornivå. I tillegg til rentebindinger på deler av gjelden, vil også andre forhold gjøre at det ikke nødvendigvis er fullt samsvar mellom hvordan renten påvirker inntekts- og utgiftssiden. Noen eksempler på dette kan være at det kan ta tid før tilskudd og betalingssatser blir justert i samsvar med endringer i rentenivået. Ulike poster kan knytte seg opp til ulike referanserenter for de ulike gebyrene og tilskuddene, som ikke vil være lik kommunens faktiske lånerente. Det kan være ulike rentebetingelser og ulik bruk av fast og flytende rente mellom kommunenes innlån og utlån, slik som på startlån fra Husbanken og forskutteringer. For kommuner som har skilt ut vann, avløp og renovasjon i aksjeselskap vil ikke gjelden inngå i konserntallene for langsiktig gjeld, men likevel bli trukket fra i renteeksponerte gjelden, og for disse kommunene vil variablene undervurdere kommunens netto renteeksponering. Samtidig kan forhold som indikatoren ikke fanger opp være relevante for den enkelte kommune, for eksempel hvis renteutgiftene til utleieboliger som kommunen har lånefinansiert, dekkes gjennom husleien.

6.2 Likviditet

Kommuner og fylkeskommuners likviditet gjenspeiler evnen de har til å betale løpende utgifter som regninger, lønn og utviklingskostnader. Kommunene og fylkeskommunene må styre likviditeten sin slik at de kan innfri sine betalingsforpliktelser ved forfall. Arbeidskapitalen, som er omløpsmidler fratrukket kortsiktig gjeld, er et mål på likviditet. Utviklingen i arbeidskapitalen vil være tett koblet til utviklingen i kommunenes og fylkeskommunenes fond, som igjen henger sammen med resultatene i henholdsvis drifts- og investeringsregnskapene.

Likviditeten vil avhenge av de årlige inn- og utbetalingene både på drifts- og på investeringssiden. Det vil kunne være ulik periodisering mellom når en inntekt eller utgift føres i regnskapene og påvirker arbeidskapitalen, og når inn- eller utbetalingen faktisk skjer.[22] Likviditeten på et gitt tidspunkt vil derfor avvike fra arbeidskapitalen, men arbeidskapitalen vil i utgangspunktet gjenspeile hva som kan konverteres til likvide midler innen kort tid.

I kommuneregnskapet er det imidlertid beregnet pensjonskostnad, og ikke den betalte pensjonspremien, som belaster resultatene, mens premieavviket føres som kortsiktig gjeld eller fordring. Høyere pensjonspremier enn pensjonskostnad over flere år har resultert i en betydelig økning i det akkumulert premieavviket i kommunenes balanseregnskaper. Ved utgangen av 2023 utgjorde det akkumulerte premieavviket for sektoren samlet 66 mrd. kroner. For at arbeidskapitalen i større grad skal være et bedre mål på likviditet holdes derfor premieavvik utenfor i beregningen av arbeidskapitalen.

Utviklingen i kommunesektorens arbeidskapital (eks. premieavvik) og fond er vist i figur 6.3A. Sistnevnte omfatter alle fondene som inngår i kommunenes og fylkeskommunenes egenkapital, det vi si disposisjonsfond og bundne driftsfond (egenkapital til drift), samt bundne og ubundne investeringsfond (egenkapital til investering). Figuren viser at arbeidskapitalen jevnt over har vært noe mindre enn fondene, noe som skyldes det akkumulerte premieavviket,[23] men at utviklingen i de to størrelsene jevnt over fulgte hverandre fram til 2020. I årene etter var pensjonspremiene klart høyere enn pensjonskostnadene (inkl. amortiseringskostnadene). Avviket mellom fond og arbeidskapital har dermed økt, særlig i 2023 hvor pensjonspremiene var ekstra høye. Arbeidskapitalen har svekket seg siden 2021, men generelt var likviditeten i sektoren god ved utgangen av 2023 med en arbeidskapital tilsvarende 14,1 prosent av driftsinntektene. Arbeidskapitalen var høyere i fylkeskommunene enn i kommunene, jf. figur 6.3B.

I tillegg til oppfølgingen av budsjettrammene, må kommunene og fylkeskommunene styre likviditeten sin slik at de kan innfri sine betalingsforpliktelser ved forfall. Figur 6.3C viser arbeidskapitalen som andel av inntekt for enkeltkommuner, gruppert etter innbyggertall og sortert etter nivå. I alt hadde 31 kommuner en negativ arbeidskapital ved utgangen av 2023, en økning fra 8 i 2022.

Ved svakere likviditet vil kommunene og fylkeskommunene kunne være nødt til å benytte seg av likviditetslån (trekkrettigheter, kassekreditt e.l.) for å kunne betale regningene. Et høyere rentenivå gjør imidlertid at slike trekkrettigheter har blitt dyrere. Figur 6.3D viser utviklingen i antall kommuner som hadde utestående likviditetslån ved utgangen av året. Antallet har økt noe siden 2020, og ved utgangen av 2023 gjaldt dette i alt 21 kommuner. Til sammen utgjorde likviditetslånene i alt 3,2 mrd. kroner, tilsvarende om lag 0,5 prosent av driftsinntektene for kommunene samlet, og en dobling fra året før. Om lag 2/3 av økningen kan henføres til Oslo og Drammen kommuner. Ingen av fylkeskommunene hadde likviditetslån ved utgangen av 2023.

Figur 6.3 Likviditet i kommunesektoren

¹ Basert på balanseregnskapene til kommunekassene. Kommunale foretak og interkommunale selskaper er ikke med i tallgrunnlaget.

Kilde: Statistisk sentralbyrå

7 Inntekter og tjenesteproduksjon i grupper av kommuner

Det er betydelige inntektsforskjeller mellom landets kommuner. For å vise realitetene i inntektsspennet mellom kommuner og fylkeskommuner tas det her utgangspunkt i et utvidet inntektsbegrep (FI-U) som er alle inntekter som ikke er underlagt strenge restriksjoner eller føringer ved bruk som f.eks. øremerkede tilskudd. I inntektsbegrepet «Utvidet Frie Inntekter», FI-U, inkluderes rammetilskudd, skatt på inntekt og formue, naturressursskatt, eiendomsskatt, inntekter fra konsesjonskraft og produksjonsavgift på vindkraft, inntekter fra Havbruksfondet og fordel av differensiert arbeidsgiveravgift.

Det er de minste kommunene som i gjennomsnitt har de høyeste inntektene pr. innbygger, også etter at det er korrigert for forskjeller i kostnadene ved å yte tjenester på grunn av ulikhet i alderssammensetning, reiseavstander og smådriftsulemper. Inntektsnivået i de minste kommunene kan forklares ved at mange har betydelige regionalpolitiske tilskudd, høye inntekter knyttet til naturressurser og fordel av differensiert arbeidsgiveravgift. Samtidig er det også betydelige variasjoner mellom kommunene innenfor alle kommunegruppene. Store inntektsforskjeller har også sammenheng med at kostnadene ved å yte tjenester varierer betydelig. Når inntektene korrigeres for variasjon i utgiftsbehovet, varierte inntektene (KFI-U) i 2023 fra 10–11 prosent under landsgjennomsnittet i flere kommuner til å ligge flere ganger så høyt som landsgjennomsnittet.

Eiendomsskatter (fra naturressurser), konsesjonskraftinntekter, havbruksinntekter og fordel av differensiert arbeidsgiveravgift bidrar alle til å øke inntektsvariasjonen mellom kommunene.

Det ses også nærmere på brukerbetalinger og forskjeller i inntektene fra dem, finansieringsgrad og priser mellom kommunene. Det vises videre kommunevise tall for enkelte tjenester når kommunene grupperes etter inntektsnivå. Andel barnehagelærere i forhold til grunnbemanning varierer eksempelvis fra 13 til 64 prosent. I kapitlet vises en produksjonsindeks for kommunale tjenester. Indeksen er ment å vise hvor godt tjenestetilbud som blir gitt til innbyggerne i ulike målgrupper. Analysene viser en nokså klar sammenheng mellom produksjonsindeksen og inntektsnivå. Kommuner med høye KFI-U har gjennomgående høyere verdi på produksjonsindeksen enn kommuner med lave korrigerte inntekter.

7.1 Frie inntekter, utvidet begrep FI-U

I kapittel 2 og 3 drøftet utvalget utviklingen i frie og samlede inntekter for landet som helhet. I første del av dette kapitlet ser vi nærmere på variasjoner mellom kommunene i inntekter og utviklingen over tid.

Frie inntekter består av rammetilskudd, skatt på inntekt og formue fra personlige skattytere, naturressursskatt fra kraftforetak samt eiendomsskatt. For å få et mest mulig fullstendig bilde av kommunenes handlingsrom, ser vi her på et utvidet inntektsbegrep (dvs. utvidede frie inntekter, forkortet FI-U). I tillegg til de frie inntektene legges det her til inntekter fra konsesjonskraft, produksjonsavgift på vindkraft, inntekter fra Havbruksfondet og fordelen av differensiert arbeidsgiveravgift. FI-U inkluderer inntektene og avgiftslettelsene som er uten føringer eller restriksjoner for kommunene.

For å få et mål på de frie inntektene som er mest mulig sammenliknbart, holdes skjønnstilskudd til å dekke utgifter som følge av ekstraordinære hendelser som naturskader og liknende utenom beregningen.

Figur 7.1 viser sammensetningen av inntektene i 2023 som inngår i inntektsbegrepet FI-U i sum.

Figur 7.1 Kommunenes og fylkeskommunenes ubundne inntekter (FI-U). 2023. Mrd. kroner

Note: Tall for fordel av differensiert arbeidsgiveravgift er beregnet skjematisk

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi, Statistisk sentralbyrå, Fiskeridirektoratet, Norges vassdrags- og energidirektorat, Finansdepartementet og Kommunal- og distriktsdepartementet.

Boks 7.1 Nærmere om ulike typer inntekter

Inntekter som utjevnes i inntektssystemet

Som frie inntekter i kommuneopplegget regnes rammeoverføringer og skatt på inntekt og formue fra personer, naturressursskatt fra kraftforetak samt eiendomsskatt. Med unntak av eiendomsskatt er dette inntekter som utjevnes i inntektsutjevningen.

Skatt på inntekt og formue er den viktigste skatteinntekten, og denne går til alle kommuner. I 2023 utgjorde skatt på inntekt og formue 252 mrd. kroner for sektoren samlet. De siste årene er den kommunale skattøren fastsatt med sikte på at skatteinntekter inklusive eiendomsskatt skal utgjøre om lag 40 prosent av kommunesektorens samlede inntekter. I 2022, som er det siste året med endelig tall for dette, fikk kommunene om lag 13,8 mrd. kroner fra skatt på eierinntekter og om lag 18,4 mrd. kroner fra formue. Fra og med inntektsåret 2025 vil eierinntekter ikke lenger inngå i skattegrunnlaget for sektoren, og i løpet av 2025 og 2026 vil den kommunale formuesskatten halveres. Bortfall av skatt på eierinntekter og formuesskatt vil erstattes av en tilsvarende økning i skatt på annen inntekt.

Eiere av vannkraftverk er pliktige til å betale naturressursskatt til kommuner og fylkeskommuner. Naturressursskatten blir beregnet på grunnlag av hvert enkelte kraftverks gjennomsnittlige årlige kraftproduksjon de siste syv årene. Den omfordeles gjennom inntektsutjevningen, mens de andre kommunale vannkraftsinntektene tilfaller vertskommunen fullt ut. Samlet naturressursskatt til hele kommunesektoren (alle kommuner og fylkeskommuner) har de siste årene utgjort rundt 1½ mrd. kroner per år, hvorav om lag 1,2–1,3 mrd. kroner per år har gått til kommunene. Ifølge KOSTRA mottok 152 av landets 356 kommuner naturressursskatt i 2023.

Inntekter som ikke utjevnes i inntektssystemet

Eiendomsskatt er en frivillig skatt som avgjøres lokalpolitisk innenfor gjeldende regelverk. I 2023 hadde 322 kommuner eiendomsskatt, og eiendomsskatten utgjorde samlet 17,6 mrd. kroner. Rundt halvparten av eiendomsskatten er eiendomsskatt på boliger og fritidseiendom, mens den andre halvparten er eiendomsskatt på næringseiendom, kraftverk, vindkraftverk eller petroleumsanlegg. Eiendomsskatt på vannkraftverk, vindkraftverk eller petroleumsanlegg beregnet etter særskilte regler, står alene for rundt 3,6 mrd. kroner og bidrar til å trekke opp inntektsnivået i enkelte kommuner vesentlig. Eiendomsskatten inkluderes i de frie inntektene, men inkluderes ikke i inntektsutjevningen, dvs. den omfordeles ikke.

Netto inntekt fra konsesjonskraft, kraftrettigheter og annen kraft for videresalg: Eiere av større vannkraftverk må avstå konsesjonskraft til utbyggingskommunen, og eventuelt til fylkeskommunen. Da ordningen med konsesjonskraft ble innført var hensikten å sikre vertskommunene kraft til alminnelig forsyning til en pris som reflekterte kostnaden ved utbyggingen. Kommunene kan i dag kjøpe konsesjonskraften til en pris som normalt ligger vesentlig under markedsverdi og som er basert på selvkost. Kommunene står fritt til å selge kraften videre, inngå langsiktige avtaler som salg av kraft til en fast pris, benytte kraften selv eller disponere den på annen måte. Noen kommuner har også hatt inntekter fra hjemfall av vannkraftverk til staten. Vertskommunens andel av konsesjonskraften avhenger av folketallet, fordi retten skal tilsvare forbruket til alminnelig forsyning i kommunen.

Ifølge KOSTRA-tall utgjorde i 2023 realisert, samlet netto inntekt fra konsesjonskraft, kraftrettigheter og annen kraft for videresalg til sektoren 6,3 mrd. kroner i 2023, og 208 kommuner og seks fylkeskommuner mottok slike inntekter. I perioden 2017–2022 utgjorde disse inntektene mellom rundt 1,7 mrd. kroner og 5,4 mrd. kroner årlig.

Produksjonsavgiften på landbasert vindkraft ble innført 1. juli 2022 og var da 1 øre/kWh. I forbindelse med forslaget om grunnrenteskatt på landbasert vindkraft ble avgiftssatsen økt til 2 øre/kWh i 2023, og til 2,3 øre/kWh fra 2024. Avgiften innbetales til staten, men inntektene fordeles til vertskommunene året etter avgiftsåret. I 2023, dvs. for avgiftsperioden 2022, var utbetalingen på drøyt 70 mill. kroner, fordelt på 49 kommuner. I Prop. 2 LS (2023–2024) Grunnrenteskatt på landbasert vindkraft ble avgiften anslått til om lag 390 mill. kroner i 2024 (utbetales til kommunene i 2025). I analysene i dette kapitlet er produksjonsavgiften på vindkraft slått sammen med netto inntekter fra konsesjonskraft til en felles kategori.

Gjennom Havbruksfondet fordeles en andel av inntektene fra havbruksnæringen til havbrukskommuner og -fylkeskommuner. Havbruksfondet tilføres inntekter fra produksjonsavgiften på oppdrettsfisk (laks, ørret og regnbueørret) og en andel av inntektene fra salg av nye oppdrettstillatelser. Inntektene fra produksjonsavgiften utgjør et stabilt element i Havbruksfondet, mens salg av nye tillatelser normalt gjennomføres annethvert år. I 2023 mottok 142 kommuner og sju fylkeskommuner inntekter fra Havbruksfondet.

Havbrukskommunene og -fylkeskommunene ble ifølge tall fra Fiskeridirektoratet tilført 0,5 mrd. kroner i 2019, 2,25 mrd. kroner i 2020, 1 mrd. kroner i 2021, 3,1 mrd. kroner i 2022, og i 2023 fikk de samlet en utbetaling på 1,4 mrd. kroner.

Den differensierte arbeidsgiveravgiften er ikke en inntekt, men en avgiftslettelse. Dette er i dag det mest omfattende distriktspolitiske virkemiddelet i Norge. Målet med ordningen er å motvirke nedgang i folketallet i spredtbygde områder ved å stimulere til sysselsetting og grunnlag for næringsvirksomhet.

Kommunene er plassert i ulike soner med tilhørende differensierte avgiftssatser. Vel 200 kommuner hadde redusert arbeidsgiveravgift i 2023. Satsen varierer mellom 10,6 prosent og 0 prosent for disse kommunene. I de mest sentrale områdene benyttes det en ordinær sats på 14,1 prosent. Differensiert arbeidsgiveravgift reduserer dermed arbeidskraftkostnadene i distriktene, også i offentlig forvaltning. Fordelen av differensiert arbeidsgiveravgift for kommunene er differansen mellom beregnet full sats og faktisk innkrevd arbeidsgiveravgift for de kommunale tjenester.

Konsesjonsavgifter og utbytteinntekter inkluderes ikke i FI-U

Eiere av større vannkraftverk betaler også konsesjonsavgifter til staten og kommunene som er berørt av kraftutbyggingen. Konsesjonsavgiften ble innført for å gi kommunene og staten en kompensasjon for generelle skader og ulemper som følge av utbygging av vassdrag og en del av verdiskapingen som fant sted. Konsesjonsavgiften skal avsettes særskilt for hver vertskommune til et fond, som anvendes etter bestemmelse av kommunestyret. Fondets midler skal fortrinnsvis brukes til utvikling av næringslivet i distriktet. Rundt 240 kommuner har de siste årene mottatt om lag 700 mill. kroner årlig i konsesjonsavgifter. Inntekter fra konsesjonsavgift er ikke inkludert i frie inntekter.

Kommunesektorens inntekter fra utbytte og eieruttak utgjorde 7,5 mrd. kroner i 2022 og 10,7 mrd. kroner i 2023. I perioden 2017 til 2021 lå disse inntektene mellom 3,8 mrd. kroner og 5,4 mrd. kroner årlig. Store deler av utbytteinntektene stammer fra kraftsektoren, og økningen i utbetalte utbytter i 2022 og 2023 må ses i sammenheng med de høye strømprisene i Sør-Norge. I en rapport fra THEMA fra desember 2023¹ ble utbyttene fra kraftsektoren i 2022 (til utbetaling i 2023) anslått til 6,7 mrd. kroner.

Utbytteinntekter er inntekter som eierkommunene mottar gjennom sitt eierskap. Det er vanskelig å skille mellom disse inntektene og for eksempel inntekter som andre tidligere eierkommuner har etter å ha solgt seg ut og dermed forvalter i finansmarkedet, det vil si inntekter som kommunene kan skaffe til veie på lik linje med private aktører. På samme måte er det også vanskelig å inkludere i «frie inntekter» avkastning på kommunenes finansplasseringer, som kommunene opprinnelig har fått som «ordinære» frie inntekter. Utbytteinntekter inkluderes derfor ikke i de frie inntektene til eierkommunene. I gjennomsnitt hadde de minste kommunene og kommuner med mellom 3 000 og 5 000 innbyggere de høyeste inntektene fra utbytte og eieruttak i 2023. Forskjellene i frie inntekter mellom kommunegrupper ville kun vært marginalt endret om en også tok med disse inntektene i inntektsbegrepet i dette kapitlet. Utbyttene og eieruttak varierte fra 0 kroner til 80 600 kroner per innbygger i kommunen med de høyeste utbyttene og eieruttakene.

I et eget avsnitt viser vi forskjeller i kommunenes tilleggsinntekter, og i det avsnittet er også konsesjonsavgifter og utbytter og eieruttak inkludert.

¹ THEMA Consulting Group, Kommunale inntekter fra kraft, 2023.

Forskjeller i skatteinntektene utjevnes i inntektssystemet

Figur 7.2 viser forskjellene i kommunens skatteinntekter fra inntekt og formue samt naturressursskatt før og etter utjevning. Det er skatt etter skatteutjevning som er inkludert i kommunenes FI-U og KFI-U (det redegjøres for KFI-U i neste avsnitt).

I figur 7.2 er kommunene sortert etter skatt per innbygger etter utjevningen i stigende rekkefølge.

Forskjellene mellom kommunene og mellom fylkeskommunene reduseres betydelig gjennom inntektsutjevningen i inntektssystemet. For kommunene innebærer ordningen at kommuner med skatteinngang under landsgjennomsnittet i første omgang blir kompensert for 60 prosent av differansen mellom egen skatteinngang for disse skattene og landsgjennomsnittet. Kommuner med skatteinngang over landsgjennomsnittet blir tilsvarende trukket for differansen mellom egen skatteinngang og landsgjennomsnittet. Denne symmetriske delen av inntektsutjevningen øker til 62 prosent i 2025 og 64 prosent i 2026.

Kommuner med skatteinngang under 90 prosent av landsgjennomsnittet blir ytterligere kompensert for 35 prosent av differansen mellom egne skatteinntekter og 90 prosent av landsgjennomsnittet, og dette finansieres med et likt beløp per innbygger av alle kommuner. Gjennom tilleggskompensasjonen sikres at alle kommuner løftes til skattenivå etter utjevning på i overkant av 93 prosent av landsgjennomsnittet. Stor økning eller nedgang i skatteinngangen for den enkelte kommune vil derfor gjennom inntektsutjevningen gi langt mindre utslag i kommunenes inntekter enn endring i skatteinntekter isolert skulle tilsi. Inntektsutjevningen fungerer slik som en sikring mot variasjon i egen skatteinngang. I tillegg får alle kommuner gjennom inntektsutjevningen del i skatteøkninger på landsbasis, og på samme måte må alle være med å dele en skattesvikt.

I 2023 hadde Lavangen lavest inntekter fra skatt på inntekt og formue og naturressursskatt med 42 prosent under landsgjennomsnittet, mens Frøya kommune hadde høyest med 176 prosent over landsgjennomsnittet. Inntektsutjevningen bidro til Lavangen hadde 7 prosent under landsgjennomsnittet i skatteinntekter etter utjevning, mens Frøya hadde 69 prosent over landsgjennomsnittet.

Figur 7.2 Skatt fra inntekt, formue og naturressursskatt før og etter inntektsutjevning. Pr. innbygger. 2023

Kilde: Kommunal- og distriktsdepartementet

Begrepet frie inntekter korrigert for variasjoner i utgiftsbehov – KFI-U

Det er til dels store forskjeller mellom kommunene i befolkningssammensetning, geografi og kommunestørrelse. Dette gir variasjoner i hvilke tjenester innbyggerne har behov for og hvilke utgifter kommunene har ved å gi disse tjenestene.

Når man skal sammenlikne inntektsnivået mellom kommunene, er det derfor relevant å ta hensyn til at kommunene har ulikt utgiftsbehov.

Innenfor de nasjonale velferdstjenestene som kommunene har ansvar for, kan det ikke godtas altfor store forskjeller i tjenestetilbudet. For at kommunene skal kunne gi et likeverdig tjenestetilbud til innbyggerne, utjevnes kostnadsforskjeller som kommunene selv ikke kan påvirke gjennom utgiftsutjevningen i inntektssystemet. Utgiftsutjevningen skjer i praksis ved hjelp av kostnadsnøkkelen i inntektssystemet. I kommunenes utgiftsbehov inngår driftsutgifter til barnehage, skole, pleie og omsorg, barnevern, helse- og sosialtjenester og administrasjon og landbruk.

I sammenlikningen av de utvidede frie inntektene (FI-U) mellom kommunene for 2023 er det derfor korrigert med kostnadsnøkkelen for 2023, det vil si for variasjonen i kostnadene til drift av disse tjenestene. De resterende inntektene blir deretter lagt til i beregningen. Dette utgiftsbegrepet kalles her KFI-U, dvs. korrigerte, utvidede frie inntekter.

Gjennom denne korrigeringen for utgiftsutjevningen vil kommuner med et lavt beregnet utgiftsbehov – som er lite kostnadskrevende å drifte – få justert opp sine inntekter, mens kommuner med et høyt beregnet utgiftsbehov – som er kostnadskrevende å drifte – vil få justert ned sine inntekter.

Også etter korrigeringen for utgiftsutjevningen er det elementer i inntektssystemet og finansieringen av kommunesektoren som fører til ulikt inntektsnivå mellom kommuner. Regionalpolitiske tilskudd og skjønnstilskuddet (den delen som ikke skal dekke uforutsette utgifter) er ulikt fordelt mellom kommunene, og fører til forskjeller i inntektsnivå etter korrigeringen for variasjoner i utgiftsbehov.

Samtidig kommer en betydelig andel av kommunesektorens inntekter gjennom skatteinntekter, og forskjeller i skattenivå utjevnes kun delvis i inntektssystemet. I tillegg har mange kommuner inntekter som ikke utjevnes, blant annet eiendomsskatt, og inntekter fra naturressurser gjennom inntekter fra konsesjonskraft og havbruk.

Utgiftsutjevningen omfatter det aller meste av kommunens utgifter. I vurderingen av forskjeller i de korrigerte frie inntektene bør en likevel også ta i betraktning at utgiftsutjevningen og korreksjonen for denne ikke dekker alle oppgavene kommunene har. Kommunale oppgaver som blant annet kommunal vei, kultur og boligsosiale forhold finansieres av frie inntekter, men er ikke omfattet av utgiftsutjevningen. Også her vil det kunne være forskjeller i utgiftsbehov, blant annet knyttet til smådriftsulemper og kostnader som følger av lengre reiseavstander.

Det er også rimelig å anta at mange distriktskommuner som følge av mangel på velfungerende markeder (markedssvikt) må ta et større ansvar for flere oppgaver. Dette kan blant annet være utvikling av lokalsamfunnet og boligmarkedet, bygging av infrastruktur og samordning av tilbud og etterspørsel etter utdanning og kompetanseutvikling, med videre. Et aktuelt eksempel er utbygging av bredbånd. Kommunal og fylkeskommunal medfinansiering har vært vanlig i områder der utbygging ikke har vært markedsmessig lønnsomt.

FI-U er klart høyest i de minste kommunene

Vi ser først på forskjeller i frie inntekter per innbygger når det ikke tas hensyn til forskjeller i utgiftsbehov, se figur 7.3A1. Inntektene regnet pr. innbygger faller med stigende innbyggertall. I gjennomsnitt hadde kommunene inntekter på om lag 73 500 kroner per innbygger i 2023 etter det utvidede inntektsbegrepet (FI-U). De minste kommunene har FI-U per innbygger på 161 000 kroner i veid gjennomsnitt, det vil si mer enn det dobbelte av landsgjennomsnittet. Forskjellen mellom de høyeste og laveste inntektene er klart størst for kommunene med under 5 000 innbyggere. Som vi ser av figuren, bidrar inntekter fra «annen» eiendomsskatt enn fra bolig og fritidseiendom (blant annet knyttet til naturressurser), konsesjonskraftinntekter, inntekter fra Havbruksfondet og fordel av differensiert arbeidsgiveravgift til å løfte inntektene i denne kommunegruppen vesentlig. Også uten slike inntekter har de minste kommunene inntekter per innbygger som ligger langt over landsgjennomsnittet. Kommunegrupper med kommuner som har flere enn 5 000 innbyggere har et nivå på FI-U per innbygger som ligger ganske nær landsgjennomsnittet på 73 500 kr.

Figur 7.3 Forskjeller i inntektsnivå mellom kommunene

Note: Linje er vektet gjennomsnitt for gruppene i figur 7.3B.

Note: Det vises maksimalt inntekter på 300 prosent av landsgjennomsnittet. Bykle har med sine 499 prosent av landsgjennomsnittet høyere inntekter enn dette.

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi, Statistisk sentralbyrå, Fiskeridirektoratet, Norges vassdrags- og energidirektorat, Finansdepartementet og Kommunal- og distriktsdepartementet.

Forskjellene i inntekter bli mindre når inntektene korrigeres for utgiftsbehov

Vi ser av figur 7.3A2 at forskjellene i de utvidede frie inntektene blir redusert når de korrigeres for variasjoner i utgiftsbehovet (KFI-U). Fortsatt har de minste kommunene i gjennomsnitt 77 prosent høyere inntekter enn landsgjennomsnittet, inntekter som blant annet kan brukes til å tilby høyere kvalitet og mer omfattende tjenester enn andre kommuner. Høyere KFI-U i de minste kommunene må ses i sammenheng med betydelige regionalpolitiske tilskudd samt at flere mindre kommuner har høye inntekter knyttet til naturressurser som ikke utjevnes i inntektssystemet samt fordel av differensiert arbeidsgiveravgift.

Store inntektsvariasjoner mellom kommunene, også innenfor kommunegrupper

Figur 7.3B1 og 7.3B2 viser nivået på de utvidede frie inntektene korrigert for utgiftsbehov (KFI-U) for enkeltkommuner. Vi ser at de aller fleste kommunene i kommunegruppene med inntil 5 000 innbyggere har KFI-U pr. innbygger som ligger over landsgjennomsnittet. Enkeltkommuner har sågar inntekter som ligger to til fem ganger så høyt som landsgjennomsnittet. De fleste av kommunene med spesielt høye inntekter er kommuner med inntekter fra naturresurser. For kommunegrupper med antall innbyggere over 5 000 er det en langt større andel som har inntekter under landsgjennomsnittet.

Figur 7.3B2 viser tilsvarende tall for kommunene når de grupperes etter sentralitetsnivå i Statistisk sentralbyrås sentralitetsindeks. Nivå 1 er de mest sentrale kommunene og nivå 6 er de minst sentrale kommunene. På samme måte som grupperingen etter innbyggertall ser vi at de fleste kommunene på sentralitet 5 og 6 – de minst sentrale kommunene ifølge Statistisk sentralbyrås sentralitetsindeks – har KFI-U over landsgjennomsnittet.

Figur 7.4A1 sier noe om bidraget til spredning fra de ulike inntektskilder, der spredningen måles ved standardavviket i kommunenes inntektsnivå i prosent av landsgjennomsnittet, variasjonskoeffisienten. Figuren viser at spredningen mellom kommuner øker når inntektene fra hhv. konsesjonskraft, havbruksinntekter og fordel av differensiert arbeidsgiveravgift inkluderes i inntektsbegrepet. Eiendomsskatt fra boliger og fritidseiendom virker litt utjevnende, mens «annen eiendomsskatt» (blant annet som følge av naturressurser) øker forskjellene. I tolkningen av tallene må en også ta i betraktning at inntekter fra utnyttelse av naturressurser kan ha et element av kompensasjon for ulemper, miljømessige eller spesielle tilretteleggingskostnader. Figur 7.4A2 viser at inntektsspredningen for FI-U og KFI-U de siste årene har variert noe fra år til år. I 2023 var variasjonen spesielt stor, noe som blant annet må ses i sammenheng med at den store spredningen i inntekter fra konsesjonskraft var enda større enn tidligere.

Figur 7.4B viser de 10 enkeltkommunene med lavest inntekter og de 10 kommunene med høyest inntekter i 2023, målt ved KFI-U. Det som kjennetegner kommunene med lavest inntekter er at de har lite inntekter utover skatt på formue, inntekter og naturressurser og rammetilskudd. De har heller ikke eiendomsskatt på boliger og fritidseiendom. Kommunene med høyest inntekter er små kommuner som også har betydelige inntekter fra havbruk eller kraft samt eiendomsskatt relatert til næring inkl. naturressurser.

Figur 7.4 Spredning og inntektsvariasjoner for kommuner og fylkeskommuner

¹ Tilbakegående tall er aggregert til kommunestruktur 2020.

² Ikke inkludert fordel av differensiert arbeidsgiveravgift i tidsseriene

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi, Statistisk sentralbyrå, Fiskeridirektoratet, Norges vassdrags- og energidirektorat, Finansdepartementet og Kommunal- og distriktsdepartementet.

Betydelige forskjeller i inntekter også mellom fylkeskommunene

De utvidede inntektene korrigert for utgiftsbehov (KFI-U) varierer fra 7 prosent under landsgjennomsnittet for Innlandet fylkeskommune til 23 prosent over landsgjennomsnittet for Finnmark og Troms fylkeskommune, se figur 7.4C.

Nærmere om tilleggsinntekter i kommunene

Inntekter fra eiendomsskatt, konsesjonskraft og produksjonsavgift på landbasert vindkraft og inntekter fra Havbruksfondet har ikke vært gjenstand for inntektsutjevning og bidrar til forskjellene i kommunenes frie inntekter. I dette avsnittet beskrives disse forskjellene nærmere. Konsesjonsavgifter og utbytte- og eierinntekter er ikke definert som frie inntekter i dette kapitlet, se boks 7.1, men i dette avsnittet inkluderer vi også disse inntektene.

Samlet utgjorde disse tilleggsinntektene 37,6 mrd. kroner i 2023, og størrelsen på de ulike inntektsartene er vist i figur 7.5.

Figur 7.5 Inntekter utenfor inntektsutjevningen. Kommunene i 2023. Mrd. kroner

Note: Tall for fordel av differensiert arbeidsgiveravgift er beregnet skjematisk

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi, Statistisk sentralbyrå, Fiskeridirektoratet, Norges vassdrags- og energidirektorat, Finansdepartementet og Kommunal- og distriktsdepartementet.

I gjennomsnitt får kommunene 6 857 kroner per innbygger samlet i inntektene som er omtalt i dette avsnittet, dvs. inntekter fra eiendomsskatt, havbruk, konsesjonskraft, produksjonsavgift på landbasert vindkraft, fordel av differensiert arbeidsgiveravgift, konsesjonsavgifter og utbytter og eieruttak. Samlet er disse inntektene i dette avsnittet betegnet som «tilleggsinntekter».

Figur 7.6 viser at for grupper av kommuner er tilleggsinntektene avtakende med antall innbyggere og stigende desto mindre sentral kommunen er. Kommunene med de høyeste inntektene per innbygger har særlig høye inntekter fra konsesjonskraft og eiendomsskatt knyttet til naturressurser, men ligger også høyt sammenliknet med øvrige kommunegrupper på alle inntektsartene med unntak av eiendomsskatt på bolig og fritidseiendom. Kommunene med færrest innbyggere og de minst sentrale kommunene (dette er ofte sammenfallende) har størst fordel av redusert arbeidsgiveravgift, og disse kommunene ligger i gjennomsnitt også høyt når det gjelder inntekter fra havbruk, konsesjonskraft, produksjonsavgift på landbasert vindkraft og eiendomsskatt knyttet til naturressurser. Utbytter og eierinntekter og eiendomsskatt på boliger, fritidseiendom og næringseiendom er jevnere fordelt mellom kommunegruppene enn de øvrige tilleggsinntektene.

Figur 7.6 Inntekter utenom inntektsutjevningen («tilleggsinntekter»), kroner per innbygger 2023. Kommuner gruppert etter henholdsvis innbyggertall og sentralitet.

Kilder: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi, Statistisk sentralbyrå, Norges vassdrags- og energidirektorat, Fiskeridirektoratet og Kommunal- og distriktsdepartementet.

Figur 7.7 viser at det er store forskjeller i tilleggsinntektene mellom enkeltkommuner innenfor en kommunegruppe. Samlet varierer disse inntektene fra nær 0 kroner per innbygger til 329 000 kroner per innbygger, men alle kommuner har slike tilleggsinntekter.

Figur 7.7 Inntekter utenom inntektsutjevningen («tilleggsinntekter»), kroner per innbygger 2023. Kommuner sortert stigende etter sentralitet og stigende med inntekter utenom inntektsutjevningen per innbygger innenfor sentralitetsgruppen.

Note: Kommunene Bykle (329 000) og Åseral (166 000) har over 140 000 kroner i tilleggsinntekter per innbygger.

Kilder: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi, Statistisk sentralbyrå, Norges vassdrags- og energidirektorat, Fiskeridirektoratet og Kommunal- og distriktsdepartementet.

7.2 Brukerbetalinger

Inntekter og finansieringsandeler

Det er store forskjeller mellom kommunene både med tanke på hvor store inntekter de får fra brukerbetalinger og hvor stor del av de korrigerte brutto driftskostnadene som denne inntektstypen finansierer. Figur 7.8 viser brukerbetalingenes finansieringsgrad av kommunenes korrigerte brutto driftsutgifter ut fra kommunenes størrelse og nivået på finansieringsgraden.

Figur 7.8 viser at det er store forskjeller mellom kommunene når det gjelder hvor mye brukerbetalingene bidrar til å finansiere de korrigerte brutto driftsutgiftene. Spesielt store er forskjellene blant de minste kommunene.

Figur 7.8 Betalinger for kommunale tjenester sett i forhold til korrigerte brutto driftskostnader. Kommunene er gruppert etter antall innbyggere og sortert fra lavest til høyest verdi innen hver gruppe. Alle tjenesteområder. 2023

Note: Median finansieringsandel i hver gruppe.

Kilde: Statistisk sentralbyrå (tabell 12367og 01222)

Et forhold som kan forklare at forskjellene mellom kommunene i finansieringsandel er forskjeller i antall fritidsboliger. Eiere av fritidsboliger benytter i stor grad de kommunale vann-, avløp- og renovasjonstjenestene (VAR) hvor finansieringsgraden er høy.

Et annet forhold som spiller inn i er forskjellene mellom kommunene når det gjelder inntekter fra vannkraft, vindkraft og oppdrettsanlegg. Kommuner som har store inntekter fra slik virksomhet har mulighet til å la dette komme innbyggerne til gode i form av lavere priser innen tjenester som VAR barnehage og skolefritidsordningen (SFO).

Mediankommunene innen hver størrelsesgruppe har finansieringsandel fra 14,1 til 17,1 prosent. Forskjellene i finansieringsandelene for mediankommunene er kun marginale for gruppene med størrelse under 20 000 innbyggere. Kommunene med flere innbyggere enn 20 000 har i gjennomsnitt en noe høyere finansieringsgrad enn de mindre kommunene. Dette kan skyldes at forholdene her ligger bedre til rette for å utnytte stordriftsfordeler som gir lavere nivå på korrigerte brutto driftsutgifter.

Forskjeller i prisnivået for tjenestene

Prisene for VAR, barnehage og SFO varierer både innen og mellom kommunegruppene.

Figur 7.8 A–C viser at prisen for VAR faller svakt med økt kommunestørrelse, for barnehageplass er prisen tilnærmet lik mellom gruppene, mens for plass på SFO er prisen økende med økt befolkningsstørrelse.

Prisen for VAR-tjenestene fastsettes i hovedsak ut fra produksjonsutgiftene. Prisforskjeller gjenspeiler derfor utgiftsforskjellene som igjen har sammenheng med en rekke forhold. Et viktig forhold kan være fysiske avstander og grad av tettbebyggelse i kommunene. Boliger i store kommuner ligger i gjennomsnitt tettere plassert enn boligene i små kommuner og kan forklare hvorfor prisen er fallende med størrelsen på kommunene. Grad av tettbebyggelse varierer ikke bare mellom gruppene, men også innen gruppene og kan være en viktig forklaringsvariabel for prisforskjeller innen kommunegruppene. Dette underbygges av analyser fra Oslo Economics der det er avdekket langt større forskjeller i pris for VAR-tjenester når kommunene er gruppert etter sentralitetsklasser enn når de er gruppert etter befolkningsstørrelse.[24]

For opphold i barnehage er det ubetydelige forskjeller i prisnivå mellom gruppene av kommuner. Dette skyldes at nesten alle kommunene har satt prisen lik eller i nærheten av statens fastsatte maksimalpris.

For SFO er prisen økende med økt befolkningsmengde. En årsak kan være at mange mindre kommuner opplever befolkningsreduksjon og at en høy andel av innbyggerne befinner seg i de eldste aldersgruppene. Lave priser for SFO kan her bli sett på som et tiltak for å gjøre det attraktivt for barnefamilier å bo i kommunen. Det er også mulig at bruk av redusert oppholdstid med tilhørende lavere pris er mer utbredt i de små kommunene enn i de store.

Figur 7.9 Pris for utvalgte tjenester, i tusen kroner per år

Noter: Pris for VAR-tjenestene er basert på tabell 12842 (årsgebyr for bolig på 120 kvm per januar 2024).

Pris for opphold i barnehage er basert på tabell 11573 (årsbetaling alt inkludert per januar 2024).

Pris for plass på SFO er basert på tabell 12254 (Finansiering av skolefritidstilbud) og tabell 11977 (elever i kommunal SFO, vektet, 2023).

Median i hver gruppe.

Kilde: Statistisk sentralbyrå

7.3 Tjenester

I kapittel 4 viser vi utviklingen i kvalitet og omfang av tjenester over tid. I dette avsnittet ser vi på forskjeller i noen av tjenestene mellom kommunene samt produksjonsindeksene som sier noe om nivået på produksjonen i forhold til størrelsen på målgruppen for tjenestene.

Eksempler på forskjeller i tjenesteproduksjonen mellom kommunene

I figur 7.10 er det vist noen enkelte tjenesteindikatorer for alle kommunene for 2023, gruppert etter inntektsnivå og deretter sortert etter nivå på indikatorene. De horisontale linjene viser det veide snittet innen hvert intervall for inntektsnivået. Korrigerte inntekter er skatt, rammetilskudd, eiendomsskatt, konsesjonskraftinntekter, samt havbruksinntekter og fordelen av differensiert arbeidsgiveravgift som er korrigert for kommunenes variasjoner i utgiftsbehovet (KFI-U).

Andelen barnehagelærere i prosent av grunnbemanningen er lavest i gruppen med høyest inntekter og høyst i gruppen med inntekter mellom 95 og 100 prosent. Andelen varierer fra 13 prosent i Gratangen til 64 prosent i Åseral. Om en kommune har mange ansatte i barnehage, og en stor andel av disse ikke er faglærte, vil andelen kunne fremstå som lav, selv om det er mange barnehagelærere i forhold til antall barn.

Gjennomsnittlige grunnskolepoeng er lavest i gruppene med korrigerte inntekter 110–120 prosent av landsgjennomsnittet, mens gruppen med inntekter mellom 100 og 105 prosent av landsgjennomsnittet ligger høyest. Lavest gjennomsnittlig antall grunnskolepoeng er 38 poeng som vi finner i flere kommuner. Rødøy og Rendalen ligger høyest med 47.

Andel undersøkelser med behandlingstid innen 3 måneder er lavest i gruppen med inntekter mellom 110 og 120 prosent av landsgjennomsnittet og høyest i gruppen med inntekter mellom 95 og 100 prosent av landsgjennomsnittet. I barnevernet varierer det fra Bodø kommune med kun 25 prosent av undersøkelser med behandlingstid innen 3 måneder, mens det er 105 kommuner hvor alle undersøkelsene har mindre behandlingstid enn 3 måneder.

Andelen brukerrettede årsverk med helseutdanning innen omsorgstjenestene varierer fra landsgjennomsnittet fra 55 prosent i Vadsø kommune til 95 prosent i Bokn.

Figur 7.10 Utvalgte tjenesteindikatorer for enkeltkommuner. Kommunene gruppert etter inntektsnivå (KFI-U), deretter sortert etter nivå på indikatoren

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Produksjonsindekser for kommunale tjenester 2023

I dette avsnittet presenteres beregninger av en produksjonsindeks for kommunale tjenester for 2023. Produksjonsindeksen er et samlemål for kommunenes tjenestetilbud basert på produksjonsindikatorer for utvalgte sektorer og sier noe om nivået på produksjonen i forhold til størrelsen på målgruppen for tjenestene. Indeksen er ment å vise hvor godt tjenestetilbud som blir gitt til innbyggerne i ulike målgrupper. En indeks også for det samlede tjenestetilbudet kan være et nyttig supplement til mer detaljerte studier av tjenesteproduksjonen i enkeltsektorer. Eksempelvis vil produksjonsindeksen være mindre følsom for forskjeller i prioritering enn produksjonsindikatorer for de enkelte tjenester.

Produksjonsindeksen oppdateres årlig med beregning av delindekser for barnehage, grunnskole, primærhelsetjeneste, pleie og omsorg, barnevern, sosialkontortjenester og kultur, i tillegg til en samlet produksjonsindeks som omfatter alle disse tjenestene. I alt 297 kommuner har levert tilstrekkelige data til å inngå i beregningene for 2023. Manglende data for læringsutbytte og læringsmiljø i grunnskolen er den viktigste enkeltårsaken til at produksjonsindeksen ikke kan beregnes for mer enn 83 prosent av kommunene.

Vedlegg 13 presenterer tidligere års utviklingsarbeid med produksjonsindeksen. I årets produksjonsindeks er det ikke gjort endringer i inkluderte sektorer eller produksjonsindikatorer.

Det er særlig små kommuner, målt etter innbyggertall, som ikke inngår med beregnet produksjonsindeks. Ingen av kommunene med innbyggertall under 1000 får en beregnet indeksverdi, mens andelen er 50 og 92 prosent for kommunene med henholdsvis 1000–2000 og 2000–3000 innbyggere. For større kommuner er det beregnet verdi for 98 prosent av kommunene.

Tabell 7.1 viser produksjonsindeksen og delindeksene for kommunene gruppert etter korrigert inntekt per innbygger. Inntektene omfatter inntekts- og formuesskatt, rammeoverføringer, eiendomsskatt, konsesjonskraft-/hjemfallsinntekter, havbruksfond og fordel av differensiert arbeidsgiveravgift (KFI-U). Kostnadsnøklene i inntektssystemet er benyttet for å korrigere for forskjeller i beregnet utgiftsbehov. Indeksene er normalisert slik at veide gjennomsnitt (innbyggertall som vekt) er lik 100 for kommunene som inngår i analysen.

For barnehage og grunnskole beregnes det relativt små forskjeller i indeksen mellom kommuner ettersom henholdsvis 66 og 92 prosent av kommunene får en beregnet verdi som er mindre enn 5 prosent fra landsgjennomsnittet. I øvrige sektorer er denne andelen klart lavere, og 46 prosent av kommunene har en samlet indeksverdi i intervallet [95,105].

I tråd med resultatene fra tidligere år viser analysene en nokså klar sammenheng mellom produksjonsindeksen og økonomiske rammebetingelser. Kommuner med høy KFI-U har gjennomgående høyere verdi på produksjonsindeksen enn kommuner med lav KFI-U. Korrelasjonen med KFI-U er klart høyere for samlet produksjonsindeks enn gjennomsnittlig korrelasjon for delindeksene. Det har sammenheng med at kommunevise forskjeller i prioritering slår sterkere ut i delindeksene enn i totalindeksen. Dette kommer også til uttrykk ved at standardavviket til totalindeksen er lavere enn gjennomsnittlig standardavvik for delindeksene.

Tabell 7.1 Produksjonsindekser for kommunene gruppert etter korrigert inntekt (KFI-U), 2023

Barnehage

Grunnskole

Prim. helsetj.

Pleie & omsorg

Barnevern

Sosialtj.

Kultur

Samlet

KFI-U

Under 95

100,3

99,4

96,3

95,9

102,3

99,8

87,9

97,5

92,4

95–100

101,7

99,7

98,8

100,0

100,9

99,3

91,1

99,6

96,8

100–105

97,9

101,7

107,1

99,1

89,9

100,2

100,4

100,4

102,3

105–110

98,6

99,6

101,1

104,9

98,6

96,1

101,6

101,6

106,3

110–125

100,0

97,6

96,2

117,2

128,3

109,7

109,4

109,4

116,6

Over 125

99,1

98,7

94,8

118,5

116,7

100,7

111,6

111,6

150,6

Standardavvik

5,5

2,2

11,8

19,7

30,6

20,0

69,3

9,3

20,3

Andel i intervallet [95,105]

66%

92%

31%

27%

14%

24%

9%

46%

38%

Korrelasjon korr. innt.

-0,26*

0,03

0,00

0,27*

0,12*

-0,00

0,51*

0,41*

1,00

Antall kommuner

297

297

297

297

297

297

297

297

297

Merknad: Produksjonsindekser og korrigert inntekt (KFI-U) er normalisert slik at de veide gjennomsnittene (med antall innbyggere som vekter) for kommunene som inngår er lik 100

Kilde: Senter for økonomisk forskning (SØF)

Det er delindeksene for pleie og omsorg og kultur som viser sterkest sammenheng med KFI-U. Det er innenfor disse tjenestene at kommuneøkonomien er avgjørende for tjenestetilbudet. Delindeksene for grunnskole, primærhelsetjenesten og sosialkontor er praktisk talt ukorrelert med KFI-U. Blant annet har innføring av rett til barnehageplass fra 2011 medført at barnehagedekningen i stor grad er blitt frikoblet fra kommunale inntekter. For barnevern har noe svak korrelasjon med KFI-U trolig sammenheng med at tilbudet i større grad er styrt av behov enn av økonomiske rammebetingelser.

Sammenhengen mellom produksjonsindeks og KFI-U er også illustrert i figur 7.11 hvor produksjonsindeksen er plottet mot KFI-U. Den rette linja i figuren er regresjonslinja og den positive helningen viser en klar sammenheng mellom produksjonsindeksen og økonomiske rammebetingelser målt ved KFI-U. Samtidig er det betydelig variasjon rundt regresjonslinja, det vil si at produksjonsindeksen varierer mye mellom kommuner med om lag samme nivå på KFI-U.

I enkelte sammenhenger har variasjonen i produksjonsindeksen mellom kommuner med om lag samme inntektsnivå blitt tolket som en indikasjon på effektivitetsforskjeller kommunene imellom. Utvalget vil påpeke at det er betydelig usikkerhet rundt dette. Det har sammenheng med at produksjonsindeksen ikke fanger opp alle aspekter ved tjenestetilbudet, samt at det ikke er fullt samsvar mellom hvilke inntekter som inngår i KFI-U og finansieringen av de tjenester som inngår i produksjonsindeksen (omfatter også tjenester som finansieres av øremerkede tilskudd og brukerbetaling). I tillegg kan tjenestetilbudet være holdt oppe av et svakt driftsresultat.

Figur 7.11 Sammenheng mellom produksjonsindeks og KFI-U, 2023

Kilde: Senter for økonomisk forskning (SØF)

Utviklingen i samlet produksjonsindeks over årene 2021 til 2023 er studert mer nøye. Endring i produksjonsindeksen over tid gir uttrykk for utviklingen i den enkelte kommune i forhold til gjennomsnittsutviklingen. En stabil verdi på produksjonsindeksen betyr ikke at produksjonen har vært stabil, men at produksjonsøkningen har vært den samme som i de øvrige kommunene. Økende verdi på produksjonsindeksen over tid betyr at kommunens produksjon har økt raskere enn i de øvrige kommuner. Det kan ikke tolkes som uttrykk for økt effektivitet. Økt verdi på produksjonsindeksen kan skyldes raskere inntektsvekst enn de øvrige kommuner eller sterkere prioritering av de tjenester som omfattes av produksjonsindeksen, som ikke har noe med effektivitet å gjøre.

Det er en klar tendens til at kommuner som skårer høyt på produksjonsindeksen i 2021 også skårer høyt i 2022 og 2023, og at de som skårer lavt ett år også skårer lavt de øvrige år. Dette kommer til uttrykk ved at produksjonsindeksene for de enkelte år er sterkt positivt korrelert.

Korrelasjonen mellom produksjonsindeksene for 2021 og de to siste årene er henholdsvis 0,89 og 0,84. En litt svakere sammenheng mellom indeksen over tid kan dels også skyldes små justeringer av indikatorsettene over tid.

Endringen i produksjonsindeks fra 2021 til 2023 er nærmere illustrert i tabell 7.2. Det er 285 kommuner som det er beregnet en samlet produksjonsindikator for i begge årene 2021 og 2023. Her er kommunene gruppert etter verdien på produksjonsindeksen i de to årene. Stabiliteten over tid kommer her til uttrykk ved at 155 av de 285 kommunene tilhører samme gruppe i 2023 som i 2021. Det er 21 kommuner (7 prosent) som verken tilhører samme gruppe eller «nabogruppen» i 2023. I fjorårets produksjonsindeks ble det foretatt tilsvarende sammenlikning for årene 2020 og 2022. Forskjellen fra den gang er minimale.

Tabell 7.2 Utviklingen i produksjonsindeks fra 2021 til 2023

Produksjonsindeks 2023

Under 90

90–95

95–100

100–105

105–110

110–125

Over 125

Produksjonsindeks 2021

Under 90

3

3

1

1

1

0

0

90–95

1

16

8

1

0

0

0

95–100

3

12

43

17

2

1

0

100–105

0

5

14

37

20

2

0

105–110

0

0

1

8

20

9

0

110–125

0

0

0

3

6

35

9

Over 125

0

0

0

0

0

2

1

Kilde: Senter for økonomisk forskning (SØF)

Tabell 7.2 viser også at en del enkeltkommuner har hatt veldig stor endring i verdien på produksjonsindeksen. Maksimal endring er 26 prosentpoeng. Det er i alt 14 kommuner (5 prosent) som hadde en endring i produksjonsindeksen på mer enn 10 prosentpoeng fra 2021 til 2023. På den andre siden er det 229 kommuner (80 prosent) som hadde en endring i produksjonsindeksen på mindre enn 5 prosentpoeng fra 2021 til 2023.

I vedlegg 13 gjøres det nærmere rede for oppbyggingen av produksjonsindeksen, og det rapporteres produksjonsindekser for enkeltkommuner og fylkesvise gjennomsnitt. Tall for enkeltkommuner vil også bli lagt ut på Kommunal- og distriktsdepartementets nettsider på www.regjeringen.no/kommunedata.

8 Effektivitet i kommunale tjenester

Nær 1/5 av de sysselsatte i Norge jobber i kommunesektoren, og sektoren bringer til veie en betydelig del av tjenester som er svært viktige for innbyggerne. Det er derfor viktig at kommunene bruker ressursene sine til det beste for innbyggerne. Behovet for kommunale tjenester som omsorgstjenester vil framover bli stadig større samtidig som det vil være begrenset rom for økning i kommunale budsjetter. Gjennom effektivisering kan den kommunale tjenesteproduksjonen økes utover det som følger av inntektsveksten.

Dette kapitlet presenterer oppdaterte beregninger av effektivitet i kommunale tjenester. I tillegg til sektorvise analyser av barnehage, grunnskole og pleie og omsorg, beregnes en indikator for samlet effektivitet i disse tre sektorene. Analysene kan tyde på at samlet effektivitet ble redusert fra 2022 til 2023 og det var nedgang i målt effektivitet i alle tre sektorer.

Det er vanskelig å måle produksjonen av tjenester som ikke omsettes i et marked og hvor heller ikke kvaliteten er lett å måle. Generelt kan det i denne type analyser være et motsetningsforhold i tolkningen av resultatene om i hvilken grad de indikerer høy(ere) effektivitet eller lav(ere) kvalitet. Dette problemet antas å være minst i grunnskolen, hvor det finnes gode mål på læringsutbytte, men større i barnehage og pleie og omsorg hvor det i mindre grad finnes gode mål på kvalitet. I barnehage og grunnskole er det innført bemanningsnormer med sikte på å heve kvalitet og læringsutbytte.

Effektivitetsanalysen gir et utgangspunkt for vurdering av effektivitet i kommunene samlet, i grupper av kommuner og i noen grad for enkeltkommuner. For at den enkelte kommune skal få en riktig forståelse av potensialet for effektivisering i tjenesteproduksjonen, må disse analysene suppleres med egne vurderinger.

8.1 Innledning

Så lenge kvaliteten opprettholdes, er det lett å argumentere for effektivisering av kommunal tjenesteproduksjon. Moderne teknologi og annen kunnskap gjør potensialet for slike effektiviseringsgevinster større over tid. Det foregår derfor et betydelig omstillings- og effektiviseringsarbeid for å frigjøre ressurser for å kunne gi innbyggerne flere og bedre tjenester. Det er imidlertid vanskelig å måle forbedringene. Produksjon er generelt vanskelig å tallfeste i offentlig sektor og effektivitet enda vanskeligere. Det har blant annet sammenheng med at det for de fleste offentlige tjenester ikke er noe marked hvor kjøpere indikerer hvor mye de verdsetter produktene gjennom den prisen de er villige til å betale.

Formålet med de analysene som presenteres i dette kapitlet er å få mer kunnskap om effektiviteten og effektivitetsutviklingen for de kommunale tjenestene.[25] Kapitlet er i hovedsak basert på data for 2022 og 2023, men gir også informasjon om effektivitetsutviklingen i perioden 2008–2023.

For kommunene blir resultatene først interessante når det blir presentert tall for hver enkelt kommune. Kommunene kan se hvordan de utvikler seg over tid, og benytte analysene til å se hvordan de ligger an i forhold til sammenlignbare kommuner. Dermed kan kommunene bruke resultatene som et utgangspunkt i sitt eget effektiviseringsarbeid og vurdering av egne tjenester. Tall for enkeltkommuner vises i vedlegg 14 og legges ut på Kommunal- og distriktsdepartementets nettsider på www.regjeringen.no/kommunedata.

8.2 DEA-metoden

Analysene i dette kapitlet er gjort ved bruk av DEA-analyse (Data Envelopment Analysis). Dette er den mest utbredte analyseteknikken i studier av offentlig sektors effektivitet. Beste observerte praksis identifiseres og de andre enhetene måles mot denne. Metoden beregner relativ effektivitet mellom enheter hvor produksjonsprosessen inkluderer flere innsatsfaktorer og flere produkter, og hvor det er vanskelig å fordele innsatsfaktorbruken mellom de ulike produktene.

Måler beste observerte praksis

Enhetenes effektivitet vurderes mot hverandre ved at enhetene med høyest målt effektivitet (beste observerte praksis) utgjør et referansesett som de andre enhetene måles mot. Effektivitetsscorene ligger mellom 0 og 1, og en verdi på 1 betyr at enheten representer beste observerte praksis.[26] Metoden gir ikke informasjon om hvor produktive de mest effektive enhetene er i en større kontekst, men indikerer noe om effektiviseringspotensialet til de øvrige enhetene.

Tar hensyn til stordriftsfordeler og smådriftsulemper

I analyser av kommunesektoren er det av stor betydning om det tas hensyn til stordriftsfordeler og smådriftsulemper. I DEA-analysen er dette et spørsmål om det skal antas kontant eller variabelt skalautbytte. Kommunene er av svært ulik størrelse, og små kommuner kan oppleve skalaulemper i tjenesteproduksjonen. I inntektssystemet for kommunene legges det for eksempel til grunn at små kommuner har skalaulemper innen administrasjon, grunnskole, primærhelsetjeneste og pleie og omsorg. Det antas derfor variabelt skalautbytte i samtlige sektorer i dette kapitlet.

Begrensninger og svakheter

Som alle andre metoder har DEA-metoden begrensninger og svakheter. For det første vil datakvaliteten begrense kvaliteten på analysene. Metoden er spesielt følsom for målefeil knyttet til ekstreme observasjoner. For eksempel vil en kommune som kommer ut som effektiv fordi innsatsfaktorbruken er undervurdert, medføre at beregnet effektivitet i andre kommuner undervurderes fordi referansefronten feilaktig flyttes utover.

For det andre er det i flere sektorer krevende å finne gode indikatorer som er anvendelige og reflekterer effektene av tjenestene på brukerne og/eller kvaliteten i tjenestene. Innen grunnskole er det gode produktmål som tar utgangspunkt i reelle resultater av undervisningen slik, som skolebidrag og læringsmiljø. Dermed sier analysen noe om effekten tjenestetilbudet har på brukerne. I barnehage og pleie og omsorg finnes det foreløpig ikke tilsvarende data.

Analyse basert på data for 2022 og 2023

Analyseopplegget innebærer at det først utføres sektorvise DEA-analyser basert på data for 2022 og 2023 innenfor de tre sektorene barnehage, grunnskole og pleie og omsorg. Det beregnes en felles referansefront for de to årene, det vil si at fronten inneholder observasjoner fra begge år. Hver enkelt kommune vil da få beregnet en effektivitetsscore for hvert av de to årene. Videre kan det med utgangspunkt i de sektorvise effektivitetsscorene beregnes en indikator for samlet effektivitet for den enkelte kommune. Indikatoren for samlet effektivitet vil være et veid gjennomsnitt av de sektorvise effektivitetsscorene med sektorenes budsjettandeler som vekter. Siden effektivitetsscorene er beregnet i forhold til samme referansefront, vil endringen i effektivitetsscore gi uttrykk for kommunens endring i beregnet effektivitet fra ett år til det neste.

Tabell 8.1 Innsatsfaktorer og produkter i de sektorvise DEA-analysene

Sektor

Innsatsfaktor

Produkter

Barnehage

Korrigerte brutto driftsutgifter (faste priser) fratrukket arbeidsgiveravgift, pensjon og avskrivninger

Oppholdstimer 0–2 år i kommunale barnehager

Oppholdstimer 3–5 år i kommunale barnehager

Grunnskole

Korrigerte brutto driftsutgifter fratrukket arbeidsgiveravgift, pensjon og avskrivninger

(Utgiftene er i faste priser og korrigert for bosettingsmønster ved bruk av delkostnadsnøkkelen i inntektssystemet)

Skolebidrag småskoletrinnet

Skolebidrag mellomtrinnet

Grunnskolepoeng (korrigert for sosioøkonomiske variabler)

Læringsmiljø

Elever

Elever i SFO

Pleie og omsorg

Brutto driftsutgifter fratrukket arbeidsgiveravgift, pensjon og avskrivninger

(Utgiftene er i faste priser og korrigert for bosettingsmønster ved bruk av delkostnadsnøkkelen i inntektssystemet)

Liggedøgn i institusjoner

Institusjonsbeboere med omfattende bistandsbehov

Enerom i institusjon

Timer til hjemmesykepleie

Timer til praktisk bistand

Kilde: Senter for økonomisk forskning

Tabell 8.1 gir en oversikt over innsatsfaktorer og produkter for sektorene som inngår i analysen. Produktmålene i barnehage og grunnskole omfatter kun barn i kommunale barnehager og elever i kommunale grunnskoler. Av den grunn benyttes et utgiftsbegrep (korrigerte brutto driftsutgifter) som bare omfatter kommunale virksomheter. Produksjonsindikatorene i pleie og omsorg omfatter all virksomhet finansiert av kommunen, og det er derfor ikke gjort tilsvarende korrigering der. Alle utgifter er i faste 2023-priser omregnet med den kommunale deflatoren. I tillegg er utgiftene i grunnskole og pleie og omsorg korrigert for bosettingsmønster ved bruk av delkostnadsnøklene i inntektssystemet.[27]

I barnehage måles produksjonen ved avtalte oppholdstimer. For å hensynta at de yngre barna er mer ressurskrevende enn de eldre, skilles det mellom barn 0–2 år og 3–5 år.

I grunnskolen benyttes skolebidrag, publisert av Utdanningsdirektoratet, som indikator for læringsutbytte på småskole- og mellomtrinnet. Skolebidrag på småskoletrinnet er basert på nasjonale prøver i 5. trinn, mens skolebidrag på mellomtrinnet er basert på nasjonale prøver i 8. trinn. Elevenes resultater er blant annet korrigert for foreldrenes utdanning, innvandrerbakgrunn og husholdningsinntekt. For resultatene fra nasjonale prøver i 8. trinn er det i tillegg kontrollert for resultatene på nasjonale prøver i 5. trinn.

Koronapandemien medførte at eksamener i grunnskolen ble avlyst våren 2020, 2021 og 2022. Utdanningsdirektoratet har derfor ikke publisert skolebidragsindikatorer for ungdomstrinnet som er basert på eksamenskarakter. I stedet er det valgt å benytte grunnskolepoeng korrigert for sosioøkonomiske variabler. Det var en markant økning i grunnskolepoeng under pandemien. Økningen skyldes bedre standpunktkarakterer og avlyste eksamener. Avlyste eksamener trekker i retning av økte grunnskolepoeng fordi standpunktkarakterer har en tendens til å være bedre enn eksamenskarakter.

I grunnskolen inngår også læringsmiljø som produktindikator. Indikatoren er basert på elevundersøkelsen og fanger opp trivsel, elevdemokrati og medvirkning. Gitt at SFO nå inngår som en del av grunnskolen, inngår antall elever i SFO som produktindikator.

I pleie og omsorg måles produksjonen i hjemmetjenesten ved timer praktisk bistand og hjemmesykepleie og i institusjonsomsorgen ved liggedøgn, enerom og beboere med omfattende bistandsbehov.

8.3 Resultater

Resultatene fra DEA-analysene av de tre sektorene barnehage, grunnskole og pleie og omsorg, samt samlet effektivitet, er vist i tabell 8.2. Det veide gjennomsnittet for samlet effektivitet er omtrent 0,80 både i 2022 og 2023. Det kan tolkes som at ressursbruken kan reduseres med rundt 20 prosent uten at målt produksjon reduseres. Samtlige tre sektorer hadde nedgang i beregnet effektivitet fra 2022 til 2023. Det gis en nærmere beskrivelse av utviklingen over tid i kapittel 8.4.

Tabell 8.2 Deskriptiv statistikk for samlet effektivitet og de underliggende DEA-analyser

Sektor

År

Antall komm.

Uveid snitt

Veid snitt

Min

1. kvartil

3. kvartil

Max

Barnehage

2022

289

0,793

0,829

0,411

0,733

0,870

0,990

2023

289

0,785

0,818

0,473

0,719

0,852

0,979

Grunnskole

2022

289

0,785

0,841

0,444

0,722

0,855

0,985

2023

278

0,764

0,830

0,445

0,693

0,839

0,982

Pleie og omsorg

2022

289

0,718

0,781

0,380

0,637

0,808

0,953

2023

289

0,705

0,767

0,371

0,624

0,792

0,943

Samlet

2022

289

0,753

0,809

0,530

0,706

0,808

0,909

2023

289

0,739

0,796

0,500

0,694

0,795

0,893

Merknad: Samlet effektivitet er et veid gjennomsnitt av effektivitetsscorene for barnehage, grunnskole og pleie og omsorg med gjennomsnittlige budsjettandeler for 2023 som vekter. Beregningene omfatter de 289 kommunene som har rapportert tilstrekkelig med data til å få beregnet effektivitet i de tre sektorene for begge år.

Kilde: Senter for økonomisk forskning

Figur 8.1 viser fordelingene av effektivitetsscorene for enkeltsektorene og samlet effektivitet. Det framgår at variasjonen er minst i barnehage og grunnskole og størst i pleie og omsorg. Videre er variasjonen mellom kommunene betydelig mindre for samlet effektivitet enn for de sektorvise effektivitetsscorene. Lavere variasjon i samlet effektivitet er et uttrykk for at det er få kommuner som er «dårlige i alt» og få kommuner som er «gode i alt».

Figur 8.1 Frekvensfordeling for samlet effektivitet og de underliggende DEA-analysene, 2023

Kilde: Senter for økonomisk forskning

For barnehagene har Stortinget vedtatt en bemanningsnorm og en pedagognorm. De aller fleste barnehager oppfyller bemanningsnormen, men for pedagognormen er det større variasjon mellom barnehager og mellom kommuner. Pedagognormen innebærer at det skal være minst én pedagogisk leder i grunnbemanningen for hvert sjuende barn under tre år og minst én pedagogisk leder i grunnbemanningen for hvert fjortende barn over tre år. Pedagogiske ledere må ha en utdanning som barnehagelærer eller annen treårig pedagogisk utdanning med videreutdanning i barnehagepedagogikk. Oppfyllelse av pedagognormen forventes å bidra til høyere kvalitet på barnehagetilbudet.

Statistikk fra Utdanningsdirektoratet gir informasjon av andelen barnehager som oppfyller pedagognormen. Det er en viss tendens til at kommuner hvor en høy andel av barnehagene oppfyller pedagognormen, har lavere beregnet effektivitet sammenliknet med kommuner hvor en lav andel av barnehagene oppfyller normen. Dette indikerer at det er et motsetningsforhold mellom kvalitet og effektivitet i barnehagesektoren. Sammenhengen mellom beregnet effektivitet og andelen kommunale barnehager som oppfyller pedagognormen, er imidlertid ikke statistisk utsagnskraftig.

8.4 Samlet effektivitet etter innbyggertall og korrigert inntekt

Figur 8.2 viser et boksplott samlet effektivitet for kommunene gruppert etter antall innbyggere. Figuren viser at median effektivitet, representert ved den tykke, horisontale sorte linjen, er nokså stabil for kommuner med under 5000 innbyggere. Deretter øker effektiviteten med økende innbyggertall. Dette er ikke uttrykk for stordriftsfordeler siden det antas variabelt skalautbytte i de underliggende DEA-analysene. Tolkningen er snarere at det er mindre variasjon i effektivitet blant de største kommunene enn i de små. For eksempel kan varierende kapasitetsutnyttelse som følge av endringer i barnehage- eller skolekullene være viktigere i små kommuner enn i store. Spredningen i samlet effektivitet er minst i kommuner med over 50 000 innbyggere.

Figur 8.2 Boksplott for samlet effektivitet, kommunene gruppert etter antall innbyggere, 2023

Kilde: Senter for økonomisk forskning

Figur 8.3 viser et boksplott for samlet effektivitet for kommunene gruppert etter inntektsnivå. Det inntektsbegrepet som benyttes er utvidede korrigerte frie inntekter per innbygger (KFI-U) som omfatter rammetilskudd, skatt på inntekt og formue, naturressursskatt, eiendomsskatt, konsesjonskraft- og hjemfallsinntekter, inntekter fra Havbruksfondet og fordelen av differensiert arbeidsgiveravgift. Det vises til kapittel 7 for en nærmere beskrivelse av dette inntektsbegrepet. Dersom dette inntektsbegrepet legges til grunn, er kommuner med lavt inntektsnivå gjennomgående mer effektive enn kommuner med høyt inntektsnivå. Det er flere mulige forklaringer på denne sammenhengen. En forklaring kan være at kommuner med lavt inntektsnivå tvinges til å være mer effektive for at innbyggerne skal få et rimelig godt tjenestetilbud. En annen forklaring er at kommuner med høyt inntektsnivå kan prioritere høy kvalitet som i liten grad fanges opp av produktindikatorene.

En del små kommuner har svært høye inntekter målt ved KFI-U. Kommer de ut som lite effektive fordi de er små eller de fordi de har høye inntekter? Dette kan undersøkes ved å utføre en regresjonsanalyse med både innbyggere og inntektsnivå som forklaringsvariabler. Både innbyggertall og inntekt kommer da ut som statistisk utsagnskraftige, noe som indikerer at både størrelse og inntekt har betydning.

Figur 8.3 Boksplott for samlet effektivitet, kommunene gruppert etter inntektsnivå (KFI-U), 2023

Kilde: Senter for økonomisk forskning

8.5 Endring i effektivitet over tid

Figur 8.4 viser utviklingen i beregnet effektivitet i perioden 2008–2023. Fra 2022 til 2023 var det en nedgang effektiviteten i samtlige sektorer. Nedgangen var størst i pleie og omsorg (1,7 prosentpoeng). Nedgangen var noe mindre i grunnskole (1,5 prosentpoeng) og barnehage (1,3 prosentpoeng). For de tre sektorene samlet ble effektiviteten redusert med 1,6 prosentpoeng.

Koronapandemien påvirket kommunenes utgifter også i 2022, men i mindre grad enn i 2020 og 2021. Dette kan være en medvirkende årsak til at beregnet effektivitet ble redusert fra 2022 til 2023. Sammenliknet med situasjonen før pandemien, er beregnet effektivitet lavere i 2023 i alle tre sektorer.

I årene 2008–2013 var det en økning i samlet effektivitet. Økningen kan ha sammenheng med flere forhold. Én mulig forklaring er at inntektsveksten var relativt lav i denne perioden og at mange kommuner samtidig iverksatte tiltak for å øke effektiviteten. På den andre siden kan utviklingen ha sammenheng med at (den uobserverte) kvaliteten i tjenestene ble redusert når inntektsveksten var lav.

Fra 2015 til 2019 gikk beregnet effektivitet ned i alle sektorer. For barnehage og grunnskole skyldes dette trolig innføring av bemanningsnormer for å øke kvaliteten i barnehage og å øke elevenes læringsutbytte i grunnskolen.

Utviklingen i årene 2020–2022 har sammenheng med spesielle forhold knyttet til koronapandemien, og den målte effektivitetsutviklingen sier lite om den underliggende utviklingen.

Figur 8.4 Beregnet effektivitet 2008–2023, 2008=100

Kilde: Senter for økonomisk forskning

8.6 Andre tilnærminger

SØFs effektivitetsanalyse er et utgangspunkt for en diskusjon om effektivitet i kommunene. For den enkelte kommune er det imidlertid nødvendig å supplere med andre tilnærminger og egne vurderinger for å få en god forståelse av effektiviteten i produksjonen av egne tjenester. Det er blant annet pekt på at kvaliteten i enkelte av tjenestene i begrenset grad inngår i analysene. Dette bør tas med i betraktning når resultatene for den enkelte kommune skal vurderes.

Data for produkter og innsatsfaktorer i SØFs DEA-analyser er hentet fra KOSTRA, GSI, elevundersøkelsen og skolebidragsindikatorer som alle er offentlig tilgjengelig. Effektivitetsscorene som kommer ut av DEA-analysen er basert på en sammenvekting av produkter og innsatsfaktorer. Vektene varierer mellom kommuner, noe som kan gjøre metoden vanskelig å forstå. Styrken til DEA-analysen er at den er basert på en metode som er spesielt utviklet for å analysere effektivitetsforskjeller mellom kommuner og effektivitetsutvikling over tid.

En enklere tilnærming er systematisk sammenlikning mellom kommuner, såkalt benchmarking. Benchmarking tar utgangspunkt i nøkkeltall for den enkelte kommune og sammenlikner med tilsvarende nøkkeltall i andre kommuner, enten fra KOSTRA eller andre datakilder. Eksempler på nøkkeltall fra kan være utgift per innbygger i administrasjon, utgift per elev i grunnskolen, utgift per time i hjemmebasert omsorg, utgift per institusjonsplass, utgift per undersøkelse/tiltak i barnevernet eller utgift per kilometer kommunal veg. Ved å benchmarke mot sammenliknbare kommuner i forhold til innbyggertall, bosettingsmønster eller KOSTRA-grupper kan det kan det under en del forutsetninger gjøres en beregning av effektiviseringspotensialet i den aktuelle kommunen. Sammenliknet med DEA-analyse har benchmarking to ulemper. For det første kan den ikke håndtere tilfeller hvor det produseres flere produkter og hvor det er umulig å fordele utgiftene mellom produkter. For det andre kontrolleres det ikke eksplisitt for skalaulemper. Ved å sammenlikne med andre kommuner med omtrent samme innbyggertall, er det imidlertid til en viss grad mulig å kontrollere for skalaulemper.

Ved bruk av sammenliknbare data (benchmarking) og åpenhet om resultatene kan det skapes en bevissthet om hvem som oppnår best resultater og hvor mye ressurser som anvendes. Produktivitetskommisjonen (NOU 2015: 1 og NOU 2016: 3) pekte på at økt offentlighet og oppmerksomhet om resultatindikatorer og ressursbruk kan fungere som insentiv til forbedringsarbeid. Statistisk sentralbyrå publiserer informasjon om økonomien og tjenestene både på kommune-, fylkes- og nasjonalt nivå (KOSTRA). Agenda Kaupang har siden 2021 beregnet en effektivitetsindeks hvor kommunene rangeres etter bredt sett av indikatorer for kostnader og tjenestetilbud. Flere nettsteder beskriver tjenestene i kommunene. For eksempel har KS og Kommuneforlagets bedrekommune.no vist resultater fra brukerundersøkelser som er gjort i enkelte kommuner. Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ) sin siste innbyggerundersøkelse fra 2024 gir økt innsikt i brukernes oppfatninger av tjenester innen ulike områder og myndighetsorganer.

Kommunal- og distriktsdepartementets nettportal kommunedata.no har også nyttig informasjon om landets kommuner samlet på ett sted, med blant annet historiske befolkningstall og befolkningsframskrivinger, anslag på framtidig tjeneste- og arbeidskraftbehov og analyser av produktivitet og effektivitet i den enkelte kommune. På kommunedata.no ligger også produksjonsindeksen for de enkelte kommunene. Indeksen er beregnet av SØF på oppdrag fra TBU, og er ment å si noe om omfang og kvalitet på tjenestetilbudet som blir gitt til innbyggerne innenfor nasjonale velferdstjenester. Indeksen kan være et nyttig supplement til mer detaljerte studier av tjenesteproduksjonen i enkeltsektorer. Det må understrekes at produksjonsindeksene i seg selv ikke sier noe om hvor effektiv den enkelte kommune er uten at de relateres til bruk av ressurser. KS har utviklet en produksjonsindeks for de største kommunene i landet, og ved å relatere utviklingen i produksjon til utvikling i ressursbruk benyttes den til å analysere effektivitetsutviklingen. Produksjonsindekser tar heller ikke hensyn til mulige skalaulemper. Men på samme måte som benchmarking, er det til en viss grad mulig å kontrollere for skalaulemper ved å sammenlikne effektivitetsnivået med andre kommuner med omtrent samme innbyggertall.

9 Befolkningsutvikling og kommunesektorens utgifter

Behovet for mange av tjenestene kommunesektoren har ansvaret for, som barnehager, skoler og helse- og omsorg, henger tett sammen med befolkningens størrelse og sammensetning. Kommunesektorens merutgifter som følge av den demografiske utviklingen forteller hva det vil koste å opprettholde tjenestetilbudet. Det påvirker sektorens handlingsrom innenfor de økonomiske rammene staten setter.

I utvalgets rapport fra juni 2024 anslo utvalget den samlede merutgiften på om lag 4,4 mrd. kroner hvorav 3,6 mrd. kroner må dekkes av de frie inntektene. Sistnevnte anslag fordelte seg med 2,4 mrd. kroner på kommunene og 1,2 mrd. kroner på fylkeskommunene. Merutgiftene i kommunene henger for en stor del sammen med økningen i antall innbyggere i aldersgruppen 80–89 år, men motvirkes i noen grad av færre barn og unge i barnehage- og grunnskolealder. Fylkeskommunenes merutgifter må ses i sammenheng med flere i alderen 16–18 år, noe som øker behovet i videregående skole.

I dette kapitlet viser vi hvordan merutgiftene fordeler seg på tjenestesektorer og fylker. Det gis også en oversikt over utviklingen i merutgiftene fra 2013 til 2024, både utvalgets anslag og den realiserte utviklingen.

Utvalget gir i dette kapitlet en første indikasjon på merutgifter i 2026. I dette anslaget er det benyttet nye kostnadsnøkler, og det er lagt til grunn noe høyere netto innvandring enn i hovedalternativet i Statistisk sentralbyrås befolkningsframskrivinger fra juni 2024, i tråd med Regjeringens anslag i Statsbudsjettet 2025 for ankomster av flyktninger fra Ukraina. Under disse forutsetningene vil merutgiftene som følger av demografi i 2026 kunne bli om lag 4,1 mrd. 2025-kroner, hvorav om lag 3,3 mrd. kroner må dekkes av de frie inntektene. Utvalget vil i mars 2025 oppdatere beregningene for merutgifter til demografi i 2026.

Utvalget har også gjort framskrivinger av årlige endringer i kommunesektorens utgiftsbehov som følge av endringer i befolkningen lenger frem i tid for å gi en grov indikasjon på hva demografiendringer innebærer. Merkostnadene til eldre vil øke i betydning framover.

9.1 TBUs anslag for merutgifter til demografi 2006–2024

De anslåtte merutgiftene knyttet til demografiske endringer er et uttrykk for hva det vil koste kommunesektoren å opprettholde tjenestetilbudet til den enkelte gruppe av innbyggere fra det ene året til det neste. Det legges til grunn konstante reelle gjennomsnittskostnader per innbygger i de ulike aldersgruppene, som er konsistent med uendret standard, dekningsgrad og produktivitet i tjenesteproduksjonen. Det tas ikke hensyn til regionale forskjeller i kostnadsstruktur, standarder og dekningsgrader. Videre legges det til grunn konstante dekningsgrader for de ulike tjenestene, slik at eventuelle trendmessige endringer i underliggende behov framover ikke hensyntas. Aldersgruppene er grove, slik at kostnadene knyttet til en 50-åring er de samme som til en 66-åring. Fra og med framskrivingene av merutgifter til demografi i 2024 tar utvalget hensyn til at utgiftene til pleie- og omsorg vil kunne øke med alderen også innenfor aldersgruppen for gruppene 67–79 år, 80–89 år og 90 år og over. Innenfor disse aldersgruppene er det lagt til grunn at utgiftene til pleie og omsorg per innbygger i årskullet, øker lineært.[28] Det er ingen oppdeling knyttet til kjønn eller etter innvandrer-/landbakgrunn.[29]

Figur 9.1 Beregnede merkostnader for kommunesektoren som følge av befolkningsendringene fra 1.1 året før budsjettåret til 1.1. i budsjettåret Demografianslaget er basert på SSBs befolkningsframskrivinger og etterberegningene er basert på de faktiske endringene i befolkningen i samme tidsperiode. Mill. 2024-kroner

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

Beregningene tar normalt utgangspunkt i beregnet utgiftsnivå fordelt på ulike aldersgrupper fra året før det året («budsjettåret») en beregner merkostnadene for. De anslåtte utgiftene per person i hver aldersgruppe multipliseres så med tall for endringen i antall personer i de ulike aldersgruppene for å komme fram til beregnet mer- eller mindreutgift. De demografiske endringene som legges til grunn for anslagene for det enkelte budsjettår, er endringene fra 1. januar året før til 1. januar i budsjettåret.

I figur 9.1 er utvalgets anslag utarbeidet året før budsjettåret vist med linjen. Dette anslaget er lagt til grunn i forslagene til statsbudsjett for hvordan befolkningsutviklingen isolert sett påvirker kommunesektorens utgifter. Anslagene utarbeides normalt på våren før budsjettforslaget presenteres, altså året før budsjettåret. Anslagene baseres på Statistisk sentralbyrås siste framskrivinger av befolkningsutviklingen, men tok for 2020, 2022 og 2024 hensyn til ny informasjon om den demografiske utviklingen jf. utvalgets vårrapport fra 2019 som beskriver beregningene i mer detalj.[30] ,[31] For 2024 ble det også tatt hensyn til kjent informasjon om utviklingen i antall bosatte fra Ukraina.

Ett år senere, dvs. på våren i budsjettåret, er det klart hvordan befolkningsutviklingen gjennom året før budsjettåret faktisk ble. Det benyttes imidlertid ikke ny informasjon om kostnadene, slik at forskjellene mellom demografianslag og etterberegninger bare skyldes at befolkningsutviklingen ble forskjellig fra framskrivingen.

På bakgrunn av dette gjør utvalget nye beregninger. De blå søylene i figur 9.1 viser resultatet av disse beregningene. Figur 9.1A viser beregninger av merutgifter i alt.

Deler av merutgiftene vil dekkes av økte brukerbetalinger, andre av øremerking o.l., og disse utgiftene belaster ikke de frie inntektene. De senere årene har utvalget også beregnet merutgifter som dekkes av de frie inntektene. Dette vises i figur 9.1B.

Utvalget undervurderte demografikostnadene i budsjettene for 2022, 2023 og 2024

Som det framgår av figur 9.1A, var utvalgets anslag vesentlig høyere enn de endelige tall for kommunesektorens merkostnader som følge av befolkningsutviklingen i 2018. For 2020 og 2021 traff TBUs anslag godt.

For årene 2022, 2023 og 2024 undervurderte utvalget merutgiftene til demografi. Anslaget for 2022 var på 1,4 mrd. 2024-kroner, mens de endelige tallene viste at merutgiftene ble 2,0 mrd. kroner. Særlig bidro flere 0–1-åringer til større merutgifter enn anslått våren 2021. For 2023 var anslaget 3,5 mrd. 2024-kroner, mens etterberegningene viste merutgifter på 4,7 mrd. kroner. Merkostnadene ble særlig større enn anslått for aldersgruppene fra 2 til 18 år, noe som må ses i sammenheng med at innvandringen fra Ukraina ble større enn lagt til grunn i middelalternativet i SSBs befolkningsframskrivinger fra juli 2022. For 2024 anslo utvalget merutgiftene til 4,8 mrd. 2024-kroner, mens de endelige tallene viste merutgifter til demografi på 5,4 mrd. kroner. For 2024 hadde utvalget i tillegg til å følge middelalternativet i SSBs befolkningsframskrivinger fra 2022 lagt til grunn oppdatert informasjon fra UDI/IMDi om bosetting av ukrainske flyktninger. Anslaget over bosetting av ukrainske flyktninger traff godt, men innvandringen fra andre land ble høyere enn lagt til grunn i middelalternativet i befolkningsframskrivingene. Samlet for årene er 2022–2024 har utvalget undervurdert merutgiftene til demografi med om lag 2,4 mrd. 2024-kroner.

For perioden 2018 til 2024 viser anslag og etterberegninger for merutgifter til demografi som dekkes av de frie inntektene samme mønster som beregningene for demografiutgifter i alt i samme periode, se figur 9.1B.

9.2 TBUs anslag for merutgifter til demografi i 2025

I utvalgets rapport fra juni 2024, se vedlegg 16, ga utvalget nye anslag knyttet til endringer i befolkningen fra 1.1. 2024 til 1.1.2025 og kommunesektorens merkostnader i 2025. Anslagene var basert på Statistisk sentralbyrås befolkningsframskrivinger fra juni 2024. Utvalget understreket at anslagene var mer usikre enn normalt på grunn av flyktningetilstrømningen fra Ukraina. I dette avsnittet utdypes beregningene med anslag på tjeneste- og fylkesnivå.

Merutgiftene anslått til 4,4 mrd. kroner i 2025

Utvalget anslo i sin rapport fra juni 2025 at kommunesektorens merutgifter i 2025 som følge av den demografiske utviklingen til å bli om lag 4,4 mrd. 2024-kroner. Anslaget var basert på Statistisk sentralbyrås middelalternativ for fruktbarhet, levealder og innvandring (MMM) fra juni 2024. Detaljer fra disse beregningene er gjengitt i tabell 9.1. Merutgiftene stammer hovedsakelig fra aldersgruppene 16–18 år og 80–89 år. Utgifter til barn i barnehage- og grunnskolealder anslås å gå ned.

Tabell 9.1 Kommunesektorens brutto driftsutgifter som følge av demografiske endringer fra 2024 til 2025. Utvalgets hovedalternativ.¹

TBUs anslag for 2025

Kostnadsnøkkel

Samlede utg. (mrd. 2024-kr)¹

Utgift per innb. (2024-kroner)

Anslått endring i folketall 2024–2025

Mer-/ mindreutgift

0–1 år

0,023

11,2

106 491

1 335

153

2–5 år

0,132

65,1

285 082

-2 584

-794

6–15 år

0,260

128,8

199 559

-5 036

-1 077

16–18 år

0,111

55,1

276 673

4 657

1 387

19–20 år

0,011

5,3

40 182

1 750

78

21–22 år

0,011

5,2

40 182

904

40

23–24 år

0,009

4,2

30 481

-1 169

-40

25–29 år

0,021

10,6

28 775

3 636

117

30–49 år

0,102

50,6

33 754

14 243

549

50–66 år

0,076

37,7

31 786

10 934

394

67–79 år²

0,098

48,8

73 978

7 581

665

80–89 år²

0,099

49,2

233 599

13 898

3 007

90 år og over²

0,047

23,2

508 247

-231

-109

Samlet

1,000

495,2

89 227

49 918

4 369

¹ Beregning av mer-/mindreutgifter for 2025 tar utgangspunkt i anslått utgiftsnivå for kommunesektoren i 2024. Fordelingen av kommunesektorens utgifter på de ulike aldersgruppene er videre basert på kriterier i kostnadsnøklene i inntektssystemet for 2024 som knytter seg til bestemte aldersgrupper. Se notat til 1. konsultasjonsmøte mellom staten og kommunesektoren for nærmere redegjørelse for beregningsmetode i TBUs vårrapport 2024.

² Utgift per innbygger i aldersgruppene, kan ikke multipliseres med endring i folketall for å få mer-/mindreutgift for denne aldersgruppen. Se vedlegg 1 til demografinotat, kapittel 7 i TBUs vårrapport, juni 2024, for nærmere forklaring.

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

Det er betydelig usikkerhet om hva nettoinnvandringen til Norge vil bli i 2024 og 2025, blant annet med hensyn til antall bosatte flyktninger fra Ukraina, men også annen innvandring. I hovedalternativet legger SSB til grunn at nettoinnvandringen vil være 41 000 i 2024 og 29 000 i 2025. SSB antar for hovedalternativet at det vil komme om lag 20 000 flyktninger fra landgruppe 3, som Ukraina er en del av, i 2024 og 10 000 i 2025. Anslagene for netto innvandring utenfor landgruppe 3 er noe oppjustert sammenliknet med befolkningsframskrivingene fra 2022, som undervurderte denne innvandringen noe. SSB viste til at UDIs hovedscenario fra april antydet at omtrent 20 000–40 000 ukrainske flyktninger kunne ankomme i løpet av 2024. SSB antar at toppen av flyktningestrømmene er passert og at søknadene er i nedgang. De pekte videre på at Norge er relativt mindre attraktivt som destinasjon enn før, samtidig som krigen sannsynligvis vil fortsette en stund. Det vil også være noe returmigrasjon. I UDIs juni-rapport var brutto bosettingskapasitet i 2024 anslått til 25 000. I september 2024 opererer UDI med en prognose på bosettingskapasiteten i 2024 på 26 000, noe som etter utvalgets vurdering ikke tilsier en endret vurdering av merutgiftene til demografi i 2025 sammenliknet med anslagene fra juni år.

I tillegg til beregninger med SSBs middelalternativ foretok utvalget alternative utgiftsberegninger med utgangspunkt i hhv. lav og høy nettoinnvandring. Med alternativene for lav og høy nettoinnvandring ble tallene henholdsvis 2,3 mrd. og 6,0 mrd. kroner, noe som understreker at det er betydelig usikkerhet knyttet til anslagene.

Deler av merutgiftene vil dekkes av økte brukerbetalinger, andre av øremerking o.l., og disse utgiftene belaster ikke de frie inntektene. Merutgiftene som belastes de frie inntektene, forutsatt MMM-alternativet, ble av utvalget anslått til 3,6 mrd. kroner for 2025.

I tråd med normal praksis inngikk dette anslaget fra juni som en del av regjeringens beslutningsgrunnlag i arbeidet med statsbudsjettet for 2025.

Utvalget vil i forbindelse med 1. konsultasjonsmøte mellom staten og kommunesektoren om Statsbudsjettet 2026 tidlig i 2025 etterberegne merkostnader til demografi i 2025 basert på faktisk befolkning per 1. januar 2025.

Merutgiftene øker både i kommunene og i fylkeskommunene

Tabell 9.2 viser beregningene i tabell 9.1 fordelt på kommunene og fylkeskommunene, dvs. for utvalgets hovedalternativ. For kommunene er det økningen i antall personer i aldersgruppene over 67 år som særlig bidrar til merutgifter i 2025. En nedgang i antall barn i barnehagealder trekker i motsatt retning. For fylkeskommunene knytter merutgiftene seg særlig til en økning i antall 16–18-åringer. Blant innvandrerne fra Ukraina er mange unge, og innvandringen bidrar dermed til å dempe aldringen i befolkningen.

Tabell 9.2 TBUs anslag for samlede merutgifter som følge av befolkningsendringer i ulike aldersgrupper, splittet på kommuner og fylkeskommuner. Endring fra 2024 til 2025. Basert på hovedalternativ (alt. MMM) i SSBs befolkningsframskrivinger fra juni 2024

Kommuner

Fylkeskommuner

Anslått endring i folketall 2024–2025

Mer-/mindreutgift (mill. 2024-kr)

Mer-/ mindreutgift

0–1 år

1 335

149

4

2–5 år

-2 584

-787

-7

6–15 år

-5 036

-1 063

-14

16–18 år

4 657

149

1 238

19–20 år

1 750

60

17

21–22 år

904

31

9

23–24 år

-1 169

-28

-11

25–29 år

3 636

88

29

30–49 år

14 243

437

112

50–66 år

10 934

308

86

67–79 år

7 581

660

5

80–89 år

13 898

2 998

9

90 år og over

-231

-109

0

Sum

49 918

2 893

1 476

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

Omsorgstjenester trekker opp utgiftsbehovet i 2025

I dette avsnittet brytes utvalgets demografianslag ned på ulike tjenesteområder, slik som vist i figur 9.2. Det forutsettes fortsatt uendret dekningsgrad, produktivitet og standard innen den enkelte tjenestekategori.

Figur 9.2 viser at merutgiftene i kommunene i 2025 særlig knytter seg til omsorgstjenestene. Merutgiftene innenfor omsorgstjenestene skyldes i første rekke økningen i antall eldre mellom 67 og 89 år. Nedgang i aldersgruppene 2–5 år og 6–15 år, gir reduserte utgifter i barnehage og skole.

For kommunene samlet utgjør merutgiftene til demografi i 2025 rundt 0,6 prosent av driftsutgiftene i 2024.

For fylkeskommunene samlet utgjør merutgiftene til demografi i 2025 rundt 1,8 prosent av driftsutgiftene i 2024. Merutgiftene i fylkeskommunene knytter seg særlig til en økning innen videregående skole som følge av flere 16–18-åringer, men det er også noe merutgifter til samferdsel.

For kommunesektoren totalt sett utgjør merutgiftene til demografi 0,8 prosent av driftsutgiftene, noe som er omtrent som den anslåtte befolkningsveksten. Dette indikerer at gjennomsnittsinnbyggeren i 2025 blir omtrent like kostnadskrevende for kommunesektoren som i 2024.

Figur 9.2 Kommunesektorens anslåtte samlede merutgifter knyttet til demografiutviklingen i 2025. Mill. 2024-kroner

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

Kommunene i Finnmark og i Akershus får sterkest vekst i utgiftsbehovet i 2025, mens Oslo har sterk vekst i utgiftsbehovet for sine fylkeskommunale oppgaver

Endringer i utgiftsbehovet i kommunene som følge av befolkningsendringene fra 2024 til 2025 varierer mellom de ulike fylkene, se figur 9.3 og vedlegg 16. Utviklingen både i antall innbyggere og fordelingen på aldergrupper er forskjellig. Kommunene i Finnmark og i Akershus anslås å få sterkest vekst i utgiftsbehovet i 2025. Kommunene i Finnmark har klart høyest vekst innen pleie og omsorgtjenester, men nedgang innen grunnskole. Kommunene i Akershus har også økning innen pleie og omsorg, men de har som eneste fylke uendrede behov innen grunnskolesektoren, se mer i vedlegg 16.

Veksten i utgiftsbehovet er lavest for kommunene i Vestland. Disse kommunene har lavere vekst innen pleie og omsorg enn landsgjennomsnittet og samtidig sterkere nedgang innen både barnehage og grunnskole enn landsgjennomsnittet.

Også mellom fylkeskommunene varierer merutgiftene som følge av de demografiske endringene fra 2024 til 2025, jf. figur 9.3B. Det er særlig Oslo kommune (fylkeskommunedel) og Agder som ventes å få en sterk vekst i utgiftsbehovet i 2025, noe som skyldes at disse fylkeskommunene har den sterkeste veksten i antall 16–18-åringer. Vestfold har som den eneste fylkeskommunen nedgang i antall 16–18 åringer og har samlet sett om lag uendret utgiftsbehov fra 2024 til 2025.

Figur 9.3 Anslått merutgifter i 2025 i prosent av beregnet utgiftsbehov i 2024. Mill. 2024-kroner

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

9.3 Utgifter som følge av befolkningsendringer framover

I tillegg til å anslå kommunesektorens merutgifter som følge av befolkningsutviklingen for 2025, illustrerer utvalget slike demografiske merkostnader fram til 2040. Metodikken er den samme uavhengig av tidshorisont. For å rendyrke merkostnadene som er knyttet til de demografiske endringene, må andre forhold som påvirker kostnader per bruker og brukernes andel av befolkningen holdes uendret. Dette innebærer at anslåtte nivåer for standard, produktivitet og dekningsgrad for 2024 holdes fast. Sannsynligvis vil det skje endringer i disse størrelsene framover, for eksempel som følge av endret helsetilstand for en gitt alder, teknologisk framgang, økt lærertetthet, bedre helse- og omsorgstilbud m.m.

Beregningene av de isolerte effektene av demografiske endringer mot 2040 må derfor ikke oppfattes som en prognose for den mest sannsynlige utviklingen, men er ment å gi en pekepinn på grove utviklingstrekk framover.

Første foreløpige anslag for merutgiftene i 2026

Utvalget gir her en første indikasjon på merutgifter i 2026. Det er her benyttet oppdaterte kostnadsnøkler for 2025, anslag på veksten i frie inntekter fra 2023 til 2025 og tatt utgangspunkt i middelalternativet i SSBs befolkningsframskrivinger fra juni 2024. Middelalternativet vil i praksis innebære en netto bosetting av om lag 10 000 flyktninger fra Ukraina i 2025. I Statsbudsjettet for 2025 er det lagt til grunn ankomster av 16 000 ukrainske flyktninger. Utvalget legger i sitt første foreløpige anslag for 2026 til grunn en netto innvandring på 5 000 utover SSBs middelalternativ. Under disse forutsetningene vil merutgiftene som følger av demografi i 2026 kunne bli om lag 4,1 mrd. 2025-kroner hvorav om lag 3,3 mrd. kroner må dekkes av de frie inntektene. Utvalget vil understreke at det er stor usikkerhet knyttet til netto innvandring også gjennom 2025.

Utvalget vil til 1. konsultasjonsmøte mellom staten og kommunesektoren i mars 2025 utarbeide et anslag for merutgiftene som den demografiske utviklingen vil gi kommunesektoren i 2026. Anslaget vil da ta hensyn til faktisk befolkning per 1. januar 2025.

Boks 9.1 Merutgifter til demografi og nye kostnadsnøkler

Metoden for utvalgets anslag for merutgifter til demografi er nærmere beskrevet i avsnitt 7.2 i utvalgets vårrapport for 2024. I beregningene av merutgifter til demografi benytter utvalget kostnadsnøklene i inntektssystemet. Beregningsopplegget tar utgangspunkt i driftsutgiftene til individrettede tjenester, slik som barnehage, grunnskole, videregående opplæring, pleie og omsorg, primærhelsetjeneste, sosiale tjenester og kollektivtransport. Dette representerer om lag 75 prosent av kommunesektorens samlede driftsutgifter (utenom finansutgifter) og er tjenester hvor det vil være nødvendig å øke tjenesteproduksjonen proporsjonalt med antall brukere for å opprettholde tjenestetilbudet når antall brukere øker.

Fordelingen av kommunesektorens utgifter på de ulike aldersgruppene i beregningen av merutgifter i 2025 er basert på kostnadsnøklene i inntektssystemet for kommunesektoren for 2024, som vist i Grønt hefte for 2024 (Berekningsteknisk dokumentasjon til Prop. 1 S (2023–2024)) for Kommunal- og distriktsdepartementet). Kostnadsnøkkelen for kommunene omfatter blant annet barnehage, barnevern, grunnskole, pleie og omsorg og sosialtjenester. For fylkeskommunene omfatter den videregående opplæring, tannhelsetjenesten og samferdsel. For kommuner og fylkeskommuner konstrueres en forenklet kostnadsnøkkel hvor de andre kriteriene i kostnadsnøklene utover de aldersrelaterte kriteriene er tatt ut. Alderskriteriene og de sosiale kriteriene som knytter seg til bestemte aldersgrupper, er deretter økt proporsjonalt slik at de summerer seg til 1. De sektorvise delkostnadsnøklene vektes sammen etter sektorens samlede brutto (samlede merutgifter) og netto (driftsutgifter som dekkes av de frie inntektene) driftsutgifter.

Den forenklede kostnadsnøkkelen vil årlig endre seg som følge av endringer i vektingen av sektorene basert på oppdaterte KOSTRA-tall. Kostnadsnøklene innenfor hver sektor endres sjeldnere, og den siste omfattende revisjonen av kostnadsnøklene for kommunene var i 2017 før det på nytt er en endring fra og med 2025. For fylkeskommunene ble de sektorvise kostnadsnøklene revidert i 2024.

TBU endrer ikke beregningen av merutgifter til demografi i 2025 som følge av at kostnadsnøkkelen i inntektssystemet er oppdatert. Den nye kostnadsnøkkelen blir først gjeldende ved beregning av merutgifter til demografi i 2026 og baserer seg da på Grønt hefte for 2025 (Berekningsteknisk dokumentasjon til Prop. 1 S (2024–2025)) for Kommunal- og distriktsdepartementet).

Tabell 9.3 viser endringer i utvalgets forenklede kostnadsnøkler som følge av revisjonen av kostnadsnøkkelen for kommunene i 2025 og rendyrker konsekvensen av hva nye kostnadsnøkler ville betydd for merutgifter til demografi i 2025.

Tabellen viser at aldersgruppen 80–89 år får en mindre vekt i den nye kostnadsnøkkelen, noe som skyldes at denne aldersgruppen har mindre vekt i delkostnadsnøkkelen for pleie og omsorg sammenliknet med kostnadsnøkkelen som var i bruk i inntektssystemet for kommunene til og med 2024. Det er særlig aldersgruppen 30–49 år som har fått økt vekt.

Tabellen viser også at nye kostnadsnøkler ville gitt om lag 400 mill. kr. lavere beregnede samlede merutgifter til demografi i 2025 enn kostnadsnøkkelen som er benyttet. Dette skyldes i hovedsak en stor vekst i befolkningen i aldersgruppen 80–89 år med høye utgifter per innbygger samtidig som denne aldersgruppen har fått lavere vekt og dermed lavere beregnede utgifter per innbygger. For tidligere år ville trolig effekten av å ha benyttet eldre kostnadsnøkler være langt mindre som følge av at veksten i antall innbyggere i aldersgruppen 80–89 år var langt lavere. Samtidig har nedjusteringen av vekten for 80–89-åringene funnet sted etter at Inntektssystemutvalget la fram sitt forslag i 2022.

Tabell 9.3 Isolerte endringer i samlede merutgifter til demografi i 2025 ved oppdatering av kostnadsnøkkelen.

Kostnadsnøkkel

Utgift per innb.

Endring i folketall

Merutgifter til demografi

Gammel

Ny

Gammel

Ny

2024–2025

Diff ny og gml. mill. kr

0–5 år

15,3 %

15,1 %

246 409

243 642

-1 249

30

6–15 år

25,6 %

24,8 %

213 874

207 177

-5 036

28

16–18 år

11,0 %

11,2 %

297 763

303 922

4 657

29

19–29 år

5,2 %

5,6 %

36 608

39 075

5 121

-6

30–49 år

10,7 %

13,0 %

38 528

46 787

14 243

118

50–66 år

7,9 %

6,8 %

36 009

30 981

10 934

-55

67–79 år

9,7 %

10,7 %

79 680

87 876

7 581

62

80–89 år

9,9 %

8,1 %

252 710

208 021

13 898

-621

90 år og over

4,7 %

4,6 %

551 127

544 934

-231

1

Sum

100,0 %

100,0 %

97 169

97 169

49 918

-415

Note: Siden aldersgrupperingen er noe ulik i nye og gamle kostnadsnøkler, er aldersgrupper slått sammen i tabellen. En kan derfor ikke multiplisere endring i folketall og utgifts per innbygger for å få et anslag for merutgifter til demografi i alle aldersgrupper. Det er ikke tatt hensyn stigende gjennomsnittskostnader i de eldste aldersgruppene. Tabellen gir et forenklet bilde med sikte på å rendyrke konsekvensen av nye kostnadsnøkler.

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkesommunal økonomi

Merutgiftene på lenger sikt

Figur 9.4 viser økningen i kommunesektorens driftsutgifter sammenliknet med året før, som følge av demografiske endringer[32] . Figuren er basert på SSBs middelalternativ fra juni 2024 og datagrunnlag ellers slik det forelå i utvalgets juni-rapport.

Figur 9.4 Økningen i kommunesektorens brutto driftsutgifter fra året før som følge av den demografiske utviklingen, fordelt på aldersgrupper.¹ Mill. 2024-kroner

¹ Noe avvik mellom utvalgets første foreløpige anslag for 2026 og figuren for 2026 da figuren er en mekanisk videreføring med datagrunnlaget som ligger til grunn for anslag på merutgifter i 2025 og SSBs befolkningsframskrivinger.

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

I likhet med i regjeringens Perspektivmelding fra 2024 og i flere analyser fra SSB er det dominerende trekket en kraftig vekst i befolkningen som er 80 år eller eldre fra 2025. Merkostnadene til eldre vil derfor utgjøre en stadig større andel av de totale merkostnadene knyttet til befolkningsutviklingen.

I perioden 2018 til 2022 var merutgiftene til demografi i intervallet 1,3 mrd. kroner til 2,2 mrd. kroner. De årlige merutgiftene vil samlet sett med utgangspunkt i SSBs framskrivningen være om lag 4,4 mrd. kroner i 2025 for så å ligge mellom 3 og 4 mrd. kroner i årene 2026–2029. Deretter varierer merutgiftene, men skyter fart igjen rundt 2031 og ligger rundt 6 mrd. kroner når man nærmer seg 2040. Andelen av merutgiftene som må dekkes av de frie inntektene varierer i perioden fra 2025 til 2040 fra mellom 81 og 88 prosent, stigende mot slutten av perioden.

Deler av merutgiftene vil dekkes av økte brukerbetalinger og øremerkede statlige overføringer. De årlige merutgiftene som belaster de frie inntektene, blir ifølge beregningene 3,6 mrd. 2024-kroner i 2025 for deretter å variere, men øker til vel 5,0 mrd. kroner mot slutten av perioden.

Utvalgets framskrivinger forutsetter konstante gjennomsnittskostnader per tjenestebruker i de ulike aldersgruppene, det vil si uendret standard og uendret produktivitet i tjenesteproduksjonen. I tillegg forutsettes det uendret forhold mellom brukere av kommunalt finansierte tjenester og personer i hver aldersgruppe. Dette kan tolkes som at helsetilstanden for en gitt alder er konstant, samtidig som den ulønnede familieomsorgen øker i takt med den kommunale omsorgen. Forskning viser at utgiftene til eldreomsorg er særlig høye i siste leveår, noe som trekker i retning av at økt levealder reduserer de aldersspesifikke utgiftene. Den sterke realveksten i helse- og omsorgsutgifter per innbygger gjennom flere tiår tilsier at også andre forhold enn de eldres fremtidige behov/helsetilstand har stor betydning for både brukerandeler og kostnader per bruker. Spesielt gjelder dette den markerte økningen i andelen yngre brukere av hjemmetjenesten.

Vedlegg 1
Inntekter og utgifter 2016–2024. Nasjonalregnskapets gruppering

Tabell 1.1 Inntekter og utgifter i alt. Mill. kroner og endring i prosent

Millioner kroner

Endring i pst.

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024¹

2025¹

2024¹

2025¹

A. INNTEKTER I ALT

577 112

603 999

622 382

670 635

709 617

757 861

792 044

838 404

4,5

5,9

LØPENDE INNTEKTER

573 344

599 510

617 995

665 320

705 076

752 610

786 574

832 681

4,5

5,9

Gebyrer

79 558

84 410

82 822

86 631

97 309

103 893

108 964

113 932

4,9

4,6

bompenger

3 462

3 822

3 684

4 048

4 720

5 547

5 791

6 029

4,4

4,1

Trygde- og pensjonspremier

3 813

4 087

4 232

4 633

4 680

5 298

5 505

5 720

3,9

3,9

Renter og utbytte mv.

16 955

21 188

14 858

16 984

23 781

33 895

33 196

32 342

-2,1

-2,6

Eiendomsskatt

14 205

14 748

14 818

15 566

16 091

17 598

18 200

18 838

3,4

3,5

Skatt på inntekt og formue

195 987

205 264

203 214

236 406

265 404

252 186

257 500

280 600

2,1

9,0

Overføringer fra staten

253 998

260 616

288 022

292 942

284 925

324 127

346 398

362 484

6,9

4,9

bompenger

1 429

2 159

1 667

1 023

1 374

1 653

1 746

1 840

5,7

5,3

Andre innenl. overføringer

5 988

6 681

6 199

8 561

8 938

10 822

11 529

12 231

6,5

6,1

Bøter, inndragninger mv.

101

110

52

87

140

102

100

100

-2,0

–

Frie banktjenester

2 739

2 406

3 778

3 510

3 808

4 689

5 181

5 433

10,5

4,9

KAPITALINNTEKTER

3 768

4 489

4 387

5 315

4 541

5 251

5 470

5 723

4,2

4,6

Salg av fast realkapital

2 697

3 555

3 250

4 323

3 541

4 251

4 470

4 723

5,2

5,7

Salg av fast eiendom

1 071

934

1 137

992

1 000

1 000

1 000

1 000

–

–

B. UTGIFTER I ALT

597 848

637 140

647 212

680 496

729 259

795 439

839 892

885 107

5,6

5,4

LØPENDE UTGIFTER

515 276

543 529

554 315

587 231

627 584

689 738

729 843

769 028

5,8

5,4

Lønnskostnader

296 681

312 380

315 875

330 449

348 842

371 159

392 412

412 941

5,7

5,2

Produktinnsats

127 721

134 534

139 999

154 916

168 154

182 981

192 618

204 149

5,3

6,0

Produktkjøp husholdningene

27 112

28 321

27 861

30 728

31 430

34 463

36 278

38 450

5,3

6,0

Renter

12 189

14 027

12 456

10 370

15 434

27 280

32 641

33 220

19,7

1,8

Produksjonssubsidier mv.

8 997

9 981

13 191

14 605

12 886

13 447

14 167

15 003

5,4

5,9

Stønader til husholdningene

19 717

19 414

18 962

19 269

20 475

27 377

28 844

30 544

5,4

5,9

sosialhjelpsstønader

7 003

7 018

6 736

6 520

7 652

10 029

10 566

11 189

5,4

5,9

andre stønader

12 714

12 396

12 226

12 749

12 823

17 348

18 277

19 355

5,4

5,9

Overføringer ideelle org.

19 872

21 650

22 472

23 145

25 283

27 166

28 621

30 309

5,4

5,9

Overføringer til staten

2 747

2 954

3 257

3 478

4 806

5 223

3 621

3 771

-30,7

4,2

Andre innenlandske

overføringer

240

268

242

271

274

642

642

642

–

–

KAPITALUTGIFTER

82 572

93 611

92 897

93 265

101 675

105 701

110 049

116 079

4,1

5,5

Anskaffelse fast realkapital

80 559

90 530

90 091

89 603

98 024

101 337

106 558

112 588

5,2

5,7

Kjøp av fast eiendom

458

662

489

1 459

1 500

1 000

1 000

1 000

–

–

Kapitaloverf. næringsv.

1 555

2 419

2 317

2 203

2 151

3 364

2 491

2 491

-26,0

–

C. NETTOFINANSINVESTERING

-20 736

-33 141

-24 830

-9 861

-19 642

-37 578

-47 847

-46 703

27,3

-2,4

¹ Tall fra NB25 med nedjustert skatteanslag i 2024 og tilleggsbevilgning på 5 mrd. kroner i 2024 og 2025.

Kilde: Statistisk sentralbyrå og Finansdepartementet

Vedlegg 2
Inntekter og utgifter 2008–2023. Kommuneregnskapets gruppering

Tabell 2.1 Hovedtall for drift, investering og finansiering for kommunesektoren. Konserntall.1,2 Mill. kroner.

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

Endring 22–23 i pst.

1. Brutto driftsinntekter i alt

312 984

343 696

366 055

388 900

415 421

438 604

449 780

470 955

501 375

527 247

544 821

564 715

588 508

634 399

667 751

706 206

5,8

2. Brutto driftsutgifter i alt

311 708

338 144

358 105

380 421

404 429

428 354

447 049

459 640

483 230

510 665

533 971

561 315

577 901

613 754

651 549

702 490

7,8

3. Brutto driftsresultater (1-2)

1 275

5 552

7 952

8 477

10 991

10 270

2 731

11 315

18 144

16 582

10 851

3 399

10 607

20 645

16 202

3 716

.

4. Netto avdrag

8 792

9 679

10 770

11 824

12 865

13 552

14 265

15 429

17 955

19 488

19 813

20 668

22 164

25 147

26 508

29 508

11,3

5. Netto finans

3 113

-1 861

-340

1 868

1 104

1 031

1 547

2 556

2 387

1 778

2 802

198

1 475

-603

2 000

3 398

69,9

6. Utlån

160

186

176

166

156

182

196

162

171

173

207

200

151

158

172

257

49,7

7. Avskrivninger

13 131

14 231

15 616

16 895

17 623

18 840

20 253

22 038

23 396

25 241

27 099

28 872

31 670

34 190

36 182

38 472

6,3

8. Netto driftsresultat (3-4-5-6+7)

2 337

11 773

12 961

11 510

14 483

14 337

6 971

15 206

21 028

20 383

15 127

11 205

18 488

30 132

23 705

9 025

…

9. Brutto investeringsutgifter i alt

44 903

50 446

54 622

55 308

56 145

62 321

68 340

74 295

77 488

79 741

87 240

98 898

96 341

97 463

106 241

112 066

5,5

10. Tilskudd, refusjoner, salgsinntekter mv.

7 412

9 159

10 837

14 721

14 146

14 067

22 782

27 315

24 972

27 318

30 670

36 191

32 617

34 099

34 337

37 644

9,6

11. Overskudd før lån og avsetninger (3-5+7-9+10)

-26 202

-19 649

-19 878

-17 087

-14 494

-20 181

-24 128

-16 184

-13 361

-12 381

-21 422

-30 633

-22 792

-7 818

-21 547

-33 252

…

12. Bruk av lån (netto)

26 653

33 137

35 815

31 563

27 675

36 334

38 180

43 851

43 976

41 409

44 741

51 263

53 318

51 984

55 970

64 022

14,4

13. Bruk av fond/avsetning til fond (9-10-8-12)

8 474

-3 535

-4 796

-2 373

17

-2 352

209

-13 010

-12 948

-9 616

-2 981

543

-7 444

-18 813

-7 963

926

…

¹ Konsern inkluderer kommunale og fylkeskommunale foretak (KF og FKF), interkommunale samarbeider (§27) og interkommunale selskaper (IKS).

² Beløpene er summen av kommunene og fylkeskommunene i henholdsvis tabell 2.2 og 2.3 i dette vedlegget. Det er ikke korrigert for overføringer mellom kommuner og fylkeskommuner.

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Tabell 2.2 Hovedtall for drift, investering og finansiering for kommunene. Konserntall.¹ Mill. kroner.

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

Endring 22–23 i pst.

1. Brutto driftsinntekter i alt

268 470

294 291

307 730

327 728

351 488

370 323

380 971

398 291

425 473

448 610

464 134

481 142

496 424

536 197

564 882

598 183

5,9

2. Brutto driftsutgifter i alt

267 074

289 891

303 712

321 473

343 157

363 157

379 198

389 121

410 001

434 304

454 819

478 059

488 968

520 766

552 866

596 421

7,9

3. Brutto driftsresultater (1-2)

1 395

4 400

4 019

6 254

8 331

7 185

1 773

9 170

15 472

14 306

9 315

3 083

7 456

15 431

12 016

1 763

.

4. Netto avdrag

7 839

8 579

9 463

10 301

10 939

11 653

12 223

13 187

15 417

16 795

17 028

17 815

19 235

21 813

22 873

25 517

11,6

5. Netto finans

3 884

-1 440

131

2 334

1 117

1 020

1 476

2 381

2 085

1 309

2 420

-149

889

-1 056

1 825

3 031

66,1

6. Utlån

160

186

176

166

156

182

196

162

171

172

206

195

150

158

171

257

50,1

7. Avskrivninger

11 570

12 484

13 619

14 587

15 065

15 957

16 961

18 409

19 403

20 952

22 405

23 813

26 041

28 314

29 992

31 556

5,2

8. Netto driftsresultat (3-4-5-6+7)

1 078

9 553

7 867

8 035

11 179

10 280

4 834

11 849

17 202

16 982

12 067

9 034

13 222

22 831

17 140

4 513

…

9. Brutto investeringsutgifter i alt

39 407

43 748

43 350

42 843

43 267

47 692

53 730

60 304

63 268

65 280

70 992

80 270

79 476

77 906

84 086

90 490

7,6

10. Tilskudd, refusjoner, salgsinntekter mv.

6 989

8 211

7 477

10 808

9 820

9 540

16 164

21 697

18 882

21 843

23 207

25 587

24 707

25 125

24 458

28 669

17,2

11. Overskudd før lån og avsetninger (3-5+7-9+10)

-23 342

-17 219

-18 367

-13 534

-11 173

-16 036

-20 314

-13 408

-11 594

-9 489

-18 484

-27 638

-22 033

-7 874

-19 474

-29 156

.

12. Bruk av lån (netto)

23 142

28 191

31 104

26 103

21 579

30 714

31 865

38 323

37 288

34 910

37 376

45 004

47 495

44 610

48 489

55 811

15,1

13. Bruk av fond/avsetning til fond (9-10-8-12)

8 180

-2 118

-2 906

-1 991

866

-2 775

718

-11 993

-10 565

-8 703

-1 341

948

-5 312

-14 721

-6 194

1 047

.

¹ Konsern inkluderer kommunale foretak (KF), interkommunale samarbeider (§27) og interkommunale selskaper (IKS).

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Tabell 2.3 Hovedtall for drift, investering og finansiering for fylkeskommunene. Konserntall.¹ Mill. kroner.

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

Endring 22–23 i pst.

1. Brutto driftsinntekter i alt

44 514

49 405

58 325

61 172

63 933

68 281

68 809

72 664

75 902

78 637

80 687

83 573

92 084

98 202

102 869

108 022

5,0

2. Brutto driftsutgifter i alt

44 634

48 253

54 393

58 948

61 272

65 197

67 851

70 519

73 229

76 361

79 152

83 256

88 933

92 988

98 683

106 070

7,5

3. Brutto driftsresultater (1-2)

-120

1 152

3 933

2 223

2 660

3 085

958

2 145

2 673

2 276

1 535

317

3 151

5 214

4 186

1 953

.

4. Netto avdrag

953

1 100

1 307

1 523

1 926

1 899

2 042

2 242

2 537

2 693

2 786

2 853

2 928

3 334

3 635

3 991

9,8

5. Netto finans

-771

-421

-471

-466

-13

11

71

176

302

470

383

347

586

453

175

367

109,9

6. Utlån

…

…

…

–

0

–

1

1

5

1

–

0

–

.

7. Avskrivninger

1 561

1 747

1 997

2 308

2 558

2 883

3 292

3 629

3 993

4 289

4 694

5 059

5 629

5 876

6 190

6 917

11,7

8. Netto driftsresultat (3-4-5-6+7)

1 259

2 220

5 094

3 475

3 304

4 057

2 137

3 357

3 826

3 401

3 061

2 170

5 265

7 302

6 565

4 512

.

9. Brutto investeringsutgifter i alt

5 496

6 698

11 272

12 465

12 878

14 629

14 610

13 991

14 221

14 462

16 248

18 627

16 865

19 556

22 155

21 575

-2,6

10. Tilskudd, refusjoner, salgsinntekter mv.

423

948

3 360

3 913

4 326

4 527

6 618

5 617

6 090

5 475

7 462

10 604

7 910

8 974

9 879

8 975

-9,2

11. Overskudd før lån og avsetninger (3-5+7-9+10)

-2 860

-2 430

-1 511

-3 553

-3 321

-4 145

-3 814

-2 775

-1 768

-2 891

-2 938

-2 995

-759

56

-2 073

-4 096

.

12. Bruk av lån (netto)

3 511

4 946

4 711

5 460

6 096

5 620

6 315

5 528

6 687

6 498

7 365

6 258

5 823

7 374

7 481

8 210

9,8

13. Bruk av fond/avsetning til fond (9-10-8-12)

294

-1 417

-1 890

-382

-849

423

-509

-1 017

-2 382

-913

-1 640

-405

-2 132

-4 093

-1 770

-122

.

¹ Konsern inkluderer fylkeskommunale foretak (FKF), interkommunale samarbeider (§27) og interkommunale selskaper (IKS).

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Vedlegg 3
Kommuneforvaltningens samlede inntekter 2010–2025

Tabell 3.1 Kommuneforvaltningens inntekter i henhold til nasjonalregnskapets definisjoner. Alle tall er i millioner kroner i løpende priser, bortsett fra linje 9 og 10 som viser kommuneopplegget i faste 2025-priser

Regnskap

Anslag

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

2025

1. Skatteinntekter

145 331

143 069

153 087

162 254

166 258

177 063

193 484

202 544

210 192

220 012

218 032

251 972

281 495

269 784

275 700

299 438

1.1 Skatt på inntekt og formue

138 222

135 503

145 065

153 375

156 632

165 885

181 199

188 933

195 987

205 264

203 214

236 406

265 404

252 186

257 500

280 600

1.2 Eiendomsskatt

7 109

7 566

8 022

8 879

9 626

11 178

12 285

13 611

14 205

14 748

14 818

15 566

16 091

17 598

18 200

18 838

2. Trygde- og pensjonspremier

2 211

2 356

2 498

2 636

2 740

2 883

3 021

3 675

3 813

4 087

4 232

4 633

4 680

5 298

5 505

5 720

3. Overføringer fra staten ¹

149 191

169 121

181 818

192 967

203 522

210 587

220 290

234 834

242 260

247 186

275 393

278 014

271 345

311 841

328 782

345 558

3.1 Rammetilskudd

82 765

127 164

138 411

143 492

151 181

154 211

156 727

161 052

164 884

171 667

193 394

194 527

188 124

213 085

229 711

243 339

3.2 Øremerkede tilskudd innenfor kommuneopplegget 2

39 776

15 415

16 335

17 785

20 464

22 595

24 049

29 196

31 389

31 561

37 424

41 026

35 251

36 436

41 371

41 940

3.3 Øremerkede tilskudd utenfor kommuneopplegget ³

11 962

11 980

12 179

14 505

13 372

14 021

18 166

21 770

21 637

16 705

17 565

14 992

18 358

30 279

24 000

24 929

3.4 MVA-kompensasjon

14 688

14 562

14 893

17 185

18 505

19 760

21 348

22 816

24 349

27 253

27 009

27 469

29 612

32 041

33 700

35 350

4. Gebyrer (ekskl. bompenger)

52 655

56 020

59 183

61 814

64 492

68 342

70 127

73 325

76 095

80 588

79 138

82 583

92 589

98 346

103 173

107 903

5. Renteinntekter mv

14 103

18 810

16 610

16 628

18 866

18 618

17 333

17 352

19 694

23 594

18 636

20 494

27 589

38 584

38 377

37 775

6. Andre innenlandske overføringer mv

8 035

7 861

8 300

9 765

11 844

13 556

16 366

14 882

16 297

17 952

19 128

22 466

21 144

21 362

22 306

23 249

7. Sum inntekter (1+2+3+4+5+6)

371 526

397 236

421 495

446 063

467 721

491 050

520 621

546 612

568 352

593 419

614 559

660 162

698 842

745 214

773 843

819 644

8. Sum inntekter kommuneopplegget (7-3.3-5)

343 250

364 091

390 209

412 295

432 744

455 527

482 101

503 815

523 207

549 033

574 126

620 044

648 216

671 054

705 961

751 220

9. Kommuneopplegget, faste 2025-priser ⁴

576 105

588 146

609 610

619 936

631 120

648 777

669 224

682 975

688 605

700 867

725 643

749 933

734 776

729 304

734 905

751 220

10. Kroner per innbygger, faste 2025-priser ⁵

118 584

119 534

122 268

122 729

123 530

125 591

128 352

129 885

130 033

131 539

135 190

139 099

135 436

132 867

132 411

134 144

¹ Se også vedlegg 5

² Inkluderer overføringer fra andre statsregnskap og 70-poster på statsbudsjettet.

³ Tilskuddene under pkt. 3.3 (tilskudd til arbeidsmarkedstiltak, flyktninger m.v.) fastlegges ut fra andre vurderinger enn hensynet til kommunesektorens økonomi. De holdes derfor utenfor når veksten i kommunesektorens inntekter beregnes.

4 Prisveksten for kommunesektorens kjøp av varer og tjenester, se vedlegg 6.

⁵ Innbyggertallet som er lagt til grunn for 2024 og 2025, er hentet fra middelalternativet (MMM) i SSBs befolkningsframskrivinger.

Tabell 3.2 Utviklingen i kommunesektorens frie inntekter 2010–2025

Regnskap

Anslag

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

2025

I. Frie innt. (tab. 1 linje 1+3.1). Mill. kr

228 096

270 233

291 498

305 745

317 439

331 274

350 210

363 596

375 076

391 679

411 426

446 499

469 620

482 869

505 411

537 777

II. Skatteinntekter i pst. av frie inntekter

63,7

52,9

52,5

53,1

52,4

53,4

55,2

55,7

56,0

56,2

53,0

56,4

59,9

55,9

54,5

55,7

III. Rammetilskudd i pst. av frie inntekter

36,3

47,1

47,5

46,9

47,6

46,6

44,8

44,3

44,0

43,8

47,0

43,6

40,1

44,1

45,5

44,3

IV. Frie inntekter i pst. av samlede inntekter

66,5

74,2

74,7

74,2

73,4

72,7

72,6

72,2

71,7

71,3

71,7

72,0

72,4

71,9

71,7

72,1

V. Frie inntekter og mva-kompensasjon i pst. av samlede inntekter

70,7

78,2

78,5

78,3

77,6

77,1

77,1

76,7

76,3

76,3

76,4

76,4

77,0

76,7

76,5

76,8

Tabell 3.3 Endringer i kommunesektorens inntekter i prosent fra året før. 2010–2025

Regnskap

Anslag

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

2025

1. Skatteinntekter

6,8

-1,6

7,0

6,0

2,5

6,5

9,3

4,7

3,8

4,7

-0,9

15,6

11,7

-4,2

2,2

8,6

1.1 Skatt på inntekt og formue

6,7

-2,0

7,1

5,7

2,1

5,9

9,2

4,3

3,7

4,7

-1,0

16,3

12,3

-5,0

2,1

9,0

1.2 Eiendomsskatt

9,4

6,4

6,0

10,7

8,4

16,1

9,9

10,8

4,4

3,8

0,5

5,0

3,4

9,4

3,4

3,5

2. Trygde- og pensjonspremier

5,6

6,6

6,0

5,5

3,9

5,2

4,8

21,6

3,8

7,2

3,5

9,5

1,0

13,2

3,9

3,9

3. Overføringer fra staten ¹

6,9

13,4

7,5

6,1

5,5

3,5

4,6

6,6

3,2

2,0

11,4

1,0

-2,4

14,9

5,4

5,1

3.1 Rammetilskudd

13,7

53,6

8,8

3,7

5,4

2,0

1,6

2,8

2,4

4,1

12,7

0,6

-3,3

13,3

7,8

5,9

3.2 Øremerkede tilskudd innenfor kommuneopplegget 2

7,2

-61,2

6,0

8,9

15,1

10,4

6,4

21,4

7,5

0,5

18,6

9,6

-14,1

3,4

13,5

1,4

3.3 Øremerkede tilskudd utenfor kommuneopplegget ³

-25,7

0,1

1,7

19,1

-7,8

4,9

29,6

19,8

-0,6

-22,8

5,1

-14,7

22,5

64,9

-20,7

3,9

3.4 MVA-kompensasjon

8,5

-0,9

2,3

15,4

7,7

6,8

8,0

6,9

6,7

11,9

-0,9

1,7

7,8

8,2

5,2

4,9

4. Gebyrer (ekskl. bompenger)

7,2

6,4

5,6

4,4

4,3

6,0

2,6

4,6

3,8

5,9

-1,8

4,4

12,1

6,2

4,9

4,6

5. Renteinntekter mv

-8,4

33,4

-11,7

0,1

13,5

-1,3

-6,9

0,1

13,5

19,8

-21,0

10,0

34,6

39,9

-0,5

-1,6

6. Andre innenlandske overføringer mv

-2,4

-2,2

5,6

17,7

21,3

14,5

20,7

-9,1

9,5

10,2

6,5

17,5

-5,9

1,0

4,4

4,2

7. Sum inntekter (1+2+3+4+5+6)

6,0

6,9

6,1

5,8

4,9

5,0

6,0

5,0

4,0

4,4

3,6

7,4

5,9

6,6

3,8

5,9

8. Sum inntekter kommuneopplegget (7-3.3-5)

8,3

6,1

7,2

5,7

5,0

5,3

5,8

4,5

3,8

4,9

4,6

8,0

4,5

3,5

5,2

6,4

9. Kommuneopplegget, faste 2025-priser ⁴

4,8

2,1

3,6

1,7

1,8

2,8

3,2

2,1

0,8

1,8

3,5

3,3

-2,0

-0,7

0,8

2,2

10. Kroner per innbygger, faste 2025-priser ⁵

3,5

0,8

2,3

0,4

0,7

1,7

2,2

1,2

0,1

1,2

2,8

2,9

-2,6

-1,9

-0,3

1,3

1 Se noter på tilsvarende tabelloppsett i tabell 3.1.

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Vedlegg 4
Inntekter korrigert for befolkningsvekst og -sammensetning

Dette vedlegget omfatter tabeller til figurer og omtale i kapittel 3. Anslag for 2024 i alle tabeller.

Tabell 4.1 Samlede inntekter for kommunesektoren 2014-2024.Mrd. 2024-kroner¹

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Sum inntekter kommuneopplegget

606,3

623,2

642,9

656,1

661,5

673,3

697,1

720,4

705,8

700,7

706,1

¹ Beregningene i denne tabellen er ikke korrigert for oppgaveoverføringer eller koronakompensasjon. Inntekter for 2024 er inkludert ekstrabevilgning i rammetilskuddet på 5 mrd. kroner samt anslag på skattesvikt i 2024 på 6 mrd. kroner.

Kilde: Finansdepartementet og Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi.

Tabell 4.2 Kommunesektorens frie inntekter som andel av de samlede inntektene. 2014–2024. Prosent

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Frie inntekter som andel av samlede inntekter

73,4

72,7

72,6

72,2

71,7

71,3

71,7

72,0

72,4

71,9

71,7

Kilde: Finansdepartementet og Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi.

Tabell 4.3 Realutviklingen i kommunenes og fylkeskommunenes frie inntekter i perioden 2014–2024, korrigert for oppgaveoverføringer og nye oppgaver. Indeks. 2014=100¹

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Gj.snittlig årlig vekst (pst.)

Kommunene:

Frie inntekter

100,0

101,5

104,8

106,5

107,0

108,5

111,6

115,9

115,1

113,4

113,8

1,3

Frie inntekter, korrigert for befolkningsvekst og endringer i alderssammensetningen

100,0

101,5

104,2

105,2

105,0

106,2

108,6

112,5

111,4

108,9

108,0

0,8

Fylkeskommunene:

Frie inntekter

100,0

103,8

105,9

106,1

105,1

105,9

115,7

119,9

114,6

113,1

113,1

1,2

Frie inntekter, korrigert for befolkningsvekst og endringer i alderssammensetningen

100,0

104,9

107,1

106,6

105,8

108,0

118,8

122,8

116,4

112,8

112,1

1,2

1 Oslo er delt i en kommunedel og en fylkeskommunedel

Kilde: Finansdepartementet og Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi.

Tabell 4.4 Skatteinntektenes andel av kommunesektorens samlede inntekter. 2014–2024. Prosent

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Skatteandel

38,4

38,9

40,1

40,2

40,2

40,1

38,0

40,6

43,4

40,2

39,0

– herav eiendomsskatt og andre produksjonsskatter

2,2

2,5

2,5

2,7

2,7

2,7

2,6

2,5

2,5

2,6

2,6

Kilde: Finansdepartementet og Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi.

Tabell 4.5 Eiendomsskatt 2010–2024

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024¹

Antall mill. innbyggere i kommuner med eiendomsskatt, per 1. januar

3,016

3,061

3,135

3,192

3,27

3,396

4,154

4,199

4,233

4,239

4,377

4,477

4,506

4,62

4,66

Kommuner med eiendomsskatt

309

316

324

330

341

355

365

367

370

371

319

323

322

322

323

– herav eiendomsskatt bare på kraftverk/-nett, vindkraftverk og petroleumsanlegg

129

116

111

113

96

88

78

67

61

63

52

44

48

46

44

– herav eiendomsskatt på både kraftverk m.m. og områder utbygd på byvis

35

25

14

14

12

11

7

6

6

4

2

1

0

0

0

– herav eiendomsskatt i hele kommunen

145

163

174

177

199

221

240

254

261

260

229

232

235

228

230

Gjennomsnittlig eiendomsskatt på en enebolig på 120m²(kr)

2 579

2 703

2 850

3 109

3 308

3 488

3 785

4 107

4 141

4 204

3 875

3 664

3 707

3 878

Eiendomsskatt, totalt (mill. kr)

7 107

7 570

8 076

8 879

9 615

11 177

12 285

13 611

14 205

14 749

14 818

15 566

16 091

17 626

– herav fra boliger og fritidseiendommer (mill. kr)

3 024

3 211

3 397

3 693

4 156

5 437

6 310

7 067

7 446

7 680

7 224

7 639

8 082

8 676

– herav fra annen eiendom (mill. kr)

4 083

4 359

4 679

5 186

5 459

5 739

5 975

6 544

6 759

7 069

7 594

7 927

8 008

8 950

Eiendomsskatt, totalt (pst. av brutto driftsinntekter)

2,3

2,3

2,3

2,4

2,5

2,8

2,9

3,0

3,1

3,1

3,0

2,9

2,9

2,9

– herav fra boliger og fritidseiendommer (pst. av brutto driftsinntekter)

1,0

1,0

1,0

1,0

1,1

1,4

1,5

1,6

1,6

1,6

1,5

1,4

1,5

1,4

– herav fra annen eiendom (pst. av brutto driftsinntekter)

1,3

1,3

1,3

1,4

1,4

1,4

1,4

1,5

1,5

1,5

1,5

1,5

1,4

1,5

¹ Kun enkelte tall tilgjengelig på publiseringstidspunktet for utvalgets rapport.

Brudd i tidsserien fra 2018 til 2019. Kategorien ‘verk og bruk’ er ikke lenger i bruk. Eiendom som fram til og med 2018 var definert som verk og bruk vil fra og med 2019 enten være definert som næringseiendom eller som kraftverk, vindkraftverk eller petroleumsanlegg. Brudd i tidsserien fra 2019 til 2020 grunnet omfattende kommunesammenslåinger fra og med 2020.

Kilde: Statistisk sentralbyrå og Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

Vedlegg 5
Statlige overføringer til kommunesektoren i 2024

Tabell 5.1 Statlige overføringer til Kommunesektoren i 2024

Kap.

Post

Navn

Saldert budsjett 2024

RNB 2024

Øremerkede tilskudd

Kunnskapsdepartementet

225

Tiltak i grunnopplæringen

60

Tilskudd til landslinjer

271 989

271 989

61

Rentekompensasjon for investeringer i læringsarenaer og større utstyr som bidrar til mer praktisk og variert opplæring

15 000

20 000

63

Tilskudd til samisk i grunnopplæringen

125 171

144 713

65

Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg

280 000

372 245

66

Tilskudd til skoleturer i forbindelse med handlingsplan mot antisemittisme

16 935

16 935

67

Tilskudd til opplæring i kvensk eller finsk

9 846

9 846

68

Tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen

341 241

341 241

69

Tilskudd for fullføring og kvalifisering i videregående opplæring

888 117

888 117

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

61

Tilskuddsordning til veiledning for nyutdannede nytilsatte lærere

67 748

67 748

227

Tilskudd til særskilte skoler

63

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

44 569

44 569

231

Barnehager

66

Tilskudd til økt barnehagedeltakelse for minoritetsspråklige barn

23 460

23 460

240

Fagskoler

60

Driftstilskudd til fagskoler

1 384 174

1 384 174

61

Utviklingsmidler til fagskoler

75 148

85 148

Sum

3 543 398

3 670 185

Kultur- og likestillingsdepartementet

315

Frivillighetsformål

60

Tilskudd til frivilligsentraler

259 250

259 250

323

Musikk og scenekunst

60

Landsdelsmusikerordningen i Nord-Norge

25 400

25 400

Sum

284 650

284 650

Justis- og beredskapsdepartementet

430

Kriminalomsorgen

60

Refusjoner til kommunene, forvaringsdømte mv.

133 720

133 720

433

Konfliktråd

60

Tilskudd til kommuner

11 208

11 208

Sum

144 928

144 928

Kommunal- og distriktsdepartementet

553

Regional- og distriktsutvikling

60

Kompetanse og arbeidskraft i distriktene

62 940

62 940

61

Mobiliserende og kvalifiserende næringsutvikling

802 091

802 091

63

Interreg, Arktis 2030 og det norske Barentssekretariatet

145 403

145 403

64

Pilot nærtjenestesentre

5 000

5 000

65

Omstilling og utvikling i områder med særlige distriktsutfordringer

120 559

120 559

66

Bygdevekstavtaler

76 931

74 731

67

Utviklingstiltak i Andøy kommune

20 000

20 000

69

Mobilisering til forskningsbasert innovasjon

66 332

66 332

567

Nasjonale minoriteter

60

Romer

6 937

6 937

575

Ressurskrevende tjenester

60

Toppfinansieringsordning

12 983 505

12 983 505

61

Tilleggskompensasjon

88 409

88 409

590

Planlegging og byutvikling

65

Områdesatsing i byer

152 650

152 650

Sum

14 530 757

14 528 557

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

621

Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering

63

Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte

174 790

174 790

Sum

174 790

174 790

Helse- og omsorgsdepartementet

701

Digitalisering i helse- og omsorgstjenesten

60

Tilskudd til helseteknologi i kommunal- helse og omsorgstjeneste

56 700

56 700

714

Folkehelse

60

Kommunale tiltak

96 118

95 118

761

Omsorgstjeneste

60

Kommunale kompetansetiltak

10 410

10 410

61

Vertskommuner

807 853

807 853

63

Investeringstilskudd – rehabilitering

1 980 235

1 957 235

64

Kompensasjon for renter og avdrag

916 600

979 400

67

Utviklingstiltak

90 767

90 767

68

Kompetanse og innovasjon

455 440

455 440

69

Investeringstilskudd – netto tilvekst

479 530

479 530

762

Primærhelsetjeneste

60

Forebyggende helsetjenester

481 355

481 355

61

Fengselshelsetjeneste

217 202

217 202

63

Allmennlegetjenester

715 802

692 802

765

Psykisk helse, rus og vold

60

Kommunale tjenester

363 697

363 697

62

Rusarbeid

469 953

469 953

783

Personell

61

Tilskudd til kommuner

243 714

243 714

Sum

7 385 376

7 401 176

Barne- og familiedepartementet

840

Tiltak mot vold og overgrep

61

Tilskudd til incest- og voldtektssentre

123 250

123 250

846

Familie- og oppveksttiltak

61

Tilskudd til inkludering av barn og unge

758 299

758 299

62

Utvikling i kommunene

58 740

62 740

854

Tiltak i barne- og ungdomsvernet

61

Utvikling i kommunene

71 264

69 973

62

Tilskudd til barnevernsfaglig videreutdanning

29 230

29 230

882

Kirkebygg og gravplasser

60

Rentekompensasjon – kirkebygg

111 497

119 497

883

Kirkebevaringsfondet

60

Tilskudd til kulturhistorisk verdifulle kirkebygg

111 497

100 000

Sum

1 152 280

1 262 989

Nærings- og fiskeridepartementet

907

Norsk nukleær dekommisjonering

60

Tilskudd til kommuner

5 400

5 400

916

Kystverket

60

Tilskudd til fiskerihavneanlegg

77492

77492

919

Diverse fiskeriformål

60

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

1 197 000

3 151 500

61

Tilskudd til kommunale ungdomsfiskeprosjekt

2 131

2 131

Sum

1 282 023

3 236 523

Landbruks- og matdepartementet

1142

Landsbruksdirektoratet

60

Tilskudd til veterinærdekning

196 392

196 392

Sum

196 392

196 392

Samferdselsdepartementet

1320

Statens vegvesen

61

Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene

376 000

501 300

64

Utbedring på fylkesveier for tømmertransport

22 400

22 400

65

Tilskudd til fylkesveier

415 300

510 400

66

Tilskudd til tryggere skoleveier og nærmiljøer

23 600

23 600

1330

Særskilte transporttiltak

60

Utvidet TT-ordning for brukere med særskilte behov

337 400

337 400

1332

Transport i byområder mv.

63

Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter

2 571 500

2 131 500

66

Tilskudd til byområder

3 907 900

3 907 900

Sum

7 654 100

7 434 500

Klima- og miljødepartementet

1420

Miljødirektoratet

60

Tilskudd til ivaretakelse av naturmangfold i kommuneplanlegging

53 226

68 226

61

Tilskudd til klimatiltak og klimatilpassing

283 800

333 800

62

Tilskudd til grønn skipsfart

56 625

80 625

63

Returordning for kasserte fritidsbåter

340

340

64

Skrantesykeprøver fra fallvilt

1 279

1 279

66

Tiltak til kommuner for å bedre tilgangen til strandsonen langs Oslofjorden

3 199

6 399

69

Oppryddingstiltak

45 632

111 732

1429

Riksantikvaren

60

Kulturminnearbeid i kommunene

9 406

14 406

Sum

453 507

616 807

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

1541

IT- og ekompolitikk

60

Bredbåndsutbygging

400 031

400 031

Sum

400 031

400 031

Forsvarsdepartementet

1700

Forsvarsdepartementet

60

Overføringer til kommuner og fylkeskommuner

1 906

1 906

Sum

1 906

1 906

Energidepartementet

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

105 000

105 000

61

Tilskudd til krise- og hastetiltak i forbindelse med flom- og skredhendelser

100 000

62

Tilbakeføring av produksjonsavgift fra landbasert vindkraft

338 000

278 630

1825

Energieffektivisering og -omlegging

60

Tilskudd til energitiltak i kommunale bygg

300 000

350 000

Sum

743 000

833 630

Folketrygden

2755

Helsetjenester i kommunene mv.

62

Fastlønnsordning fysioterapeuter

545 000

603 000

Sum

545 000

603 000

Sum øremerkede tilskudd (kommuneopplegget)

38 492 138

40 790 064

Øremerkede tilskudd til flyktninger og asylsøkere (utenfor kommuneopplegget)¹

225

Tilskudd i grunnopplæringen

64

Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge

368 482

380 477

231

Barnehager

63

Tilskudd til tiltak for å styrke den norskspråklige utviklingen for minoritetsspråklige barn i barnehage

217 765

217 765

490

Utlendingsdirektoratet

60

Tilskudd til vertskommuner for asylmottak

515 463

450 044

671

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

60

Integreringstilskudd

23 627 135

23 126 464

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger

1 788 725

1 815 038

62

Kommunale innvandrertiltak

291 393

280 393

672

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

2 262 211

2 283 437

61

Kompetansekartlegging i mottak før bosetting

1 045

1 160

Sum

29 072 219

28 554 778

Andre poster utenfor kommuneopplegget¹

573

Kommunestruktur

62

Delingskostnader

213 674

213 674

1632

Kompensasjon for merverdiavgift

61

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

33 700 000

33 700 000

Sum

33 913 674

33 913 674

Sum øremerkede tilskudd utenfor kommuneopplegget

62 985 893

62 468 452

Rammeoverføringer til kommunesektoren

571

Rammetilskudd til kommuner

60

Innbyggertilskudd

170 591 756

170 591 756

61

Distriktstilskudd Sør-Norge

874 619

874 619

62

Distriktstilskudd Nord-Norge

2 429 852

2 429 852

64

Skjønnstilskudd

1 000 000

825 000

65

Regionsentertilskudd

221 555

221 555

66

Veksttilskudd

282 395

282 395

67

Storbytilskudd

671 333

671 333

Sum rammeoverføringer kommuner

176 071 510

175 896 510

572

Rammetilskudd til fylkeskommuner

60

Innbyggertilskudd

47 936 308

48 041 308

62

Nord-Norge-tilskudd

773 174

773 174

64

Skjønnstilskudd

Sum rammeoverføringer fylkeskommuner

48 709 482

48 814 482

Sum rammeoverføringer

224 780 992

224 710 992

¹ Øremerkede tilskudd utenfor kommuneopplegget medregnes ikke ved beregning av vekst i kommunesektorens inntekter

Vedlegg 6
Driftsutgifter 2023 etter funksjon og art

Tabell 6.1 Kommunene inkl. Oslo. Kommunekassene. 1 000 kroner.

Lønn og sosiale utgifter

Kjøp av varer og tjenester til egenproduksjon

Kjøp som erstatter egenproduksjon

Mva. som gir rett til mva-kompensasjon

Overføringer

Avskrivninger

Refusjon sykelønn

Mva-komp drift

Brutto driftsutgifter

Brukerbetaling

Andre salgs- og leieinntekter

Overføringer med krav til motytelse

Overføringer uten krav til motytelse

Netto driftsutgifter

(010-099)

(100-285)

(300-380)

(429)

(400,430-480)

(590)

(710)

(729)

(=1+2+3+4+5+6-7-8)

(600)

(620-670)

(700,710, 730-780)

(800-895)

(=9-10-11-12-13+7)

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

100 Politisk styring

1 945 592

547 814

57 915

71 115

170 035

8 376

5 256

71 113

2 724 478

105

3 311

33 769

2 453

2 690 096

110 Kontroll og revisjon

119 723

123 283

373 007

40 882

12 368

1

981

40 881

627 402

0

11 342

19 019

698

597 324

120 Administrasjon

16 965 967

6 303 526

1 339 720

1 348 660

292 892

1 147 367

480 968

1 351 016

25 566 148

5 492

688 713

1 521 417

378 489

23 453 005

121 Forvaltningsutgifter i eiendomsforvaltning

1 536 477

632 984

179 297

75 324

11 815

50 555

44 636

75 323

2 366 493

48

73 766

139 911

9 189

2 188 215

130 Administrasjonslokaler

862 089

1 326 774

192 481

372 035

67 237

661 091

37 106

371 979

3 072 622

1 347

237 458

89 840

182

2 780 901

Administrasjon

21 429 848

8 934 381

2 142 420

1 908 016

554 347

1 867 390

568 947

1 910 312

34 357 143

6 992

1 014 590

1 803 956

391 011

31 709 541

170 Årets premieavvik

-31 184 626

77

-768

12

0

178

0

12

-31 185 139

-8

2

0

0

-31 185 133

171 Amortisering av tidligere års premieavvik

9 402 633

1

281

0

0

0

0

0

9 402 915

0

0

0

0

9 402 915

172 Pensjon

144 626

21 578

764

702

314

0

3

702

167 279

0

1

4

0

167 277

173 Premiefond

-11 169 296

163

17

0

640

0

0

0

-11 168 476

0

-70

0

0

-11 168 406

180 Diverse fellesutgifter

469 638

644 825

45 621

80 304

59 911

34 389

3 236

80 163

1 251 289

535

349 255

147 465

62 219

695 051

190 Interne serviceenheter

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Fellesutgifter (intern service)

-32 337 025

666 644

45 915

81 018

60 865

34 567

3 239

80 877

-31 532 132

527

349 188

147 469

62 219

-32 088 296

201 Førskole

30 453 029

2 496 240

25 146 752

273 832

548 228

64 743

1 915 728

273 603

56 793 493

4 003 791

288 272

3 055 679

233 467

51 128 012

211 Styrket tilbud til førskolebarn

4 532 204

383 867

931 094

17 370

114 952

1 020

274 159

17 395

5 688 953

2 643

27 142

513 938

87 418

5 331 971

221 Førskolelokaler og skyss

1 077 831

1 608 014

982 493

293 118

45 826

1 018 200

49 214

293 072

4 683 196

31

51 205

68 758

685

4 611 731

Barnehager

36 063 064

4 488 121

27 060 339

584 320

709 006

1 083 963

2 239 101

584 070

67 165 642

4 006 465

366 619

3 638 375

321 570

61 071 714

202 Grunnskole

72 784 225

6 070 609

3 133 693

878 845

120 527

747 772

3 707 401

878 486

79 149 784

41 662

382 646

7 459 214

346 405

74 627 258

215 Skolefritidstilbud

6 425 723

371 757

37 395

55 626

128 722

1 202

337 595

55 626

6 627 204

2 543 831

124 624

416 365

21 537

3 858 442

222 Skolelokaler

4 490 899

4 836 173

4 405 441

1 119 914

104 672

4 950 071

206 462

1 119 878

18 580 830

785

159 562

323 523

13 025

18 290 397

223 Skoleskyss

5 099

1 727 265

9 617

202 710

78

245

24

202 710

1 742 280

7

4

25 458

1 904

1 714 931

383 Musikk- og kulturskoler

2 347 974

245 818

85 291

28 002

7 175

13 122

73 840

28 066

2 625 476

349 527

121 266

195 906

14 262

2 018 355

Grunnskoler

86 053 920

13 251 622

7 671 437

2 285 097

361 174

5 712 412

4 325 322

2 284 766

108 725 574

2 935 812

788 102

8 420 466

397 133

100 509 383

213 Voksenopplæring

3 590 034

774 073

418 131

131 528

13 318

30 876

139 966

131 516

4 686 478

45 751

236 671

2 191 157

278 207

2 074 658

Voksenopplæring

3 590 034

774 073

418 131

131 528

13 318

30 876

139 966

131 516

4 686 478

45 751

236 671

2 191 157

278 207

2 074 658

232 Forebygging, helsestasjons- og skolehelsetjeneste

5 897 498

704 402

130 636

119 086

18 446

34 679

299 620

119 074

6 486 053

20 901

32 336

902 735

151 193

5 678 508

233 Annet forebyggende helsearbeid

2 432 863

528 631

230 770

105 184

266 017

22 220

94 916

105 177

3 385 592

44 663

98 183

436 792

69 960

2 830 910

241 Diagnose, behandling, re-/habilitering

11 733 041

3 178 328

7 656 870

338 037

502 718

128 480

496 907

337 710

22 702 857

695 014

435 449

4 133 732

178 316

17 757 253

Kommunehelsetjenesten

20 063 402

4 411 361

8 018 276

562 307

787 181

185 379

891 443

561 961

32 574 502

760 578

565 968

5 473 259

399 469

26 266 671

242 Råd, veiledning og sosialt forebyggende arbeid

6 466 029

1 406 495

860 631

198 919

666 733

46 540

322 884

198 868

9 123 595

1 809

248 861

1 096 993

234 177

7 864 639

243 Tilbud til personer med rusproblemer

2 582 608

419 139

553 956

61 148

120 836

17 342

126 187

61 148

3 567 694

20 425

26 386

431 732

33 330

3 182 008

273 Arbeidsrettede tiltak i kommunal regi

644 654

138 670

489 884

15 725

185 055

9 399

22 809

15 725

1 444 853

304

74 572

107 524

29 267

1 255 995

281 Ytelse til livsopphold

25 271

115 823

289 250

14 532

10 134 422

3 623

442

14 532

10 567 947

2 366

10 101

583 037

42 335

9 930 550

283 Bistand til etabl. og opprettholdelse av egen bolig

532 611

74 362

5 822

11 706

1 590 324

9 399

20 897

11 706

2 191 621

-40

19 185

188 343

353 489

1 651 541

Sosialtjenesten

10 251 173

2 154 489

2 199 543

302 030

12 697 370

86 303

493 219

301 979

26 895 710

24 864

379 105

2 407 629

692 598

23 884 733

275 Introduksjonsordningen

5 108 868

416 765

219 294

40 919

210 381

2 329

45 887

40 919

5 911 750

407

37 944

204 187

504 732

5 210 367

Introduksjonsordningen

5 108 868

416 765

219 294

40 919

210 381

2 329

45 887

40 919

5 911 750

407

37 944

204 187

504 732

5 210 367

276 Kvalifiseringsordningen

1 809 777

39 973

27 077

2 748

19 046

196

16 475

2 748

1 879 594

0

3 687

35 901

6 977

1 849 504

Kvalifiseringsordningen

1 809 777

39 973

27 077

2 748

19 046

196

16 475

2 748

1 879 594

0

3 687

35 901

6 977

1 849 504

285 Tjenester utenfor ordinært kommunalt arbeidsområde

1 136 459

767 493

331 923

53 369

1 110 000

66 733

41 821

52 519

3 371 637

4 945

447 981

1 054 734

196 672

1 709 126

Tjenester utenfor ordinært kommunalt arbeidsområde

1 136 459

767 493

331 923

53 369

1 110 000

66 733

41 821

52 519

3 371 637

4 945

447 981

1 054 734

196 672

1 709 126

244 Barneverntjeneste

4 884 290

999 980

866 241

142 302

55 737

22 548

339 908

142 302

6 488 888

108

14 159

666 642

24 443

6 123 444

251 Barneverntiltak når barnet ikke er plassert i barnevernet

1 045 870

280 618

406 554

7 093

308 999

600

45 972

7 093

1 996 669

465

5 109

98 867

21 086

1 917 114

252 Barneverntiltak når barnet er plassert i barnevernet

3 368 570

1 329 569

2 562 225

19 530

1 364 669

1 751

33 231

19 528

8 593 555

459

19 990

319 420

96 670

8 190 247

Barnevern

9 298 730

2 610 167

3 835 020

168 925

1 729 405

24 899

419 111

168 923

17 079 112

1 032

39 258

1 084 929

142 199

16 230 805

234 Aktiviserings- og servicetjenester overfor eldre og personer med funksjonsnedsettelser

5 740 084

1 777 900

959 100

246 533

152 641

120 807

260 529

246 533

8 490 003

439 299

515 384

539 571

45 289

7 210 989

253 Helse- og omsorgstjenester i institusjon

51 614 574

6 713 109

6 430 852

1 013 899

69 643

369 365

2 688 771

1 013 849

62 508 822

7 423 088

592 526

5 041 938

246 632

51 893 409

254 Helse- og omsorgstjenester til hjemmeboende

78 477 505

5 706 665

11 580 160

656 608

167 625

304 104

4 111 804

656 131

92 124 732

710 712

373 288

16 090 939

686 254

78 375 343

261 Institusjonslokaler

1 976 345

2 445 449

1 172 131

630 035

118 663

2 095 206

81 853

630 009

7 725 967

2 048

149 967

132 355

3 906

7 519 544

Omsorgstjenester

137 808 508

16 643 123

20 142 243

2 547 075

508 572

2 889 482

7 142 957

2 546 522

170 849 524

8 575 147

1 631 165

21 804 803

982 081

144 999 285

255 Medfinansiering somatiske tjenester

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

256 Akutthjelp helse- og omsorgtjenester

709 118

164 785

214 834

14 266

24 789

7 065

38 036

14 266

1 082 555

3 622

5 102

134 296

127

977 444

Samhandling

709 118

164 785

214 834

14 266

24 789

7 065

38 036

14 266

1 082 555

3 622

5 102

134 296

127

977 444

265 Kommunalt disponerte boliger

929 940

4 810 348

553 990

514 549

161 906

1 826 446

26 996

514 695

8 255 488

14 429

6 807 953

242 881

271 205

946 016

Kommunale boliger

929 940

4 810 348

553 990

514 549

161 906

1 826 446

26 996

514 695

8 255 488

14 429

6 807 953

242 881

271 205

946 016

290 Interkommunale samarbeid (§ 27 – samarbeid)

3 405 460

1 171 297

487 572

175 162

495 651

3 134

126 415

175 117

5 436 744

34 994

623 126

4 600 394

294 542

10 103

Interkommunale samarbeid

3 405 460

1 171 297

487 572

175 162

495 651

3 134

126 415

175 117

5 436 744

34 994

623 126

4 600 394

294 542

10 103

301 Plansaksbehandling

1 875 555

464 822

28 371

91 449

20 009

43 575

64 212

91 451

2 368 118

1 144

291 752

171 215

14 793

1 953 426

302 Bygge- delings- og seksjoneringsarbeid

2 152 934

283 328

38 338

43 174

47 707

23 510

90 098

43 173

2 455 720

7 365

1 673 995

113 151

839

750 468

303 Kart og oppmåling

1 024 184

312 845

57 089

54 590

2 526

30 513

25 399

54 590

1 401 758

3 271

594 790

65 859

334

762 903

304 Bygge- og delsaksbehandling, ansvarsrett og utslippstillatelser

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

305 Eierseksjonering

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

315 Boligbygging og fysiske bimiljøtiltak

100 687

109 221

9 348

20 597

57 357

129 839

2 879

20 596

403 574

634

128 162

25 299

2 350

250 008

335 Rekreasjon i tettsted

1 087 633

763 401

31 435

177 580

57 053

456 606

39 641

177 580

2 356 487

826

192 843

82 750

157 580

1 962 129

360 Naturforvaltning og friluftsliv

702 486

636 882

74 216

120 446

251 121

174 977

20 925

120 399

1 818 804

1 525

187 912

315 175

63 527

1 271 590

Fysisk planlegging, miljø mv.

6 943 479

2 570 499

238 797

507 836

435 773

859 020

243 154

507 789

10 804 461

14 765

3 069 454

773 449

239 423

6 950 524

320 Kommunal næringsvirksomhet

674 142

868 809

106 457

74 165

125 585

245 418

24 703

74 165

1 995 708

4 488

1 857 757

115 281

116 244

-73 359

321 Konsesjonskraft, kraftrettigheter og annen kraft for videresalg

3 173

122 965

21 708

79 937

936 042

527

0

79 937

1 084 415

1

4 174 393

26 605

956 489

-4 073 073

325 Tilrettelegging og bistand for næringslivet

479 353

555 850

222 637

122 724

1 148 936

175 040

8 244

122 705

2 573 591

687

438 910

324 532

870 510

947 196

329 Landbruksforvaltning og landbruksbasert næringsutvikling

657 101

89 558

258 709

13 724

98 354

2 112

21 906

13 722

1 083 930

730

23 848

257 681

43 678

779 899

Bistand næringsliv, landbruk mv.

1 813 769

1 637 182

609 511

290 550

2 308 917

423 097

54 853

290 529

6 737 644

5 906

6 494 908

724 099

1 986 921

-2 419 337

330 Samferdselsbedrifter/transporttiltak

474 109

514 409

67 119

30 006

113 337

240 741

20 471

30 007

1 389 243

41

1 846 080

57 036

64 978

-558 421

332 Kommunale veier

2 090 183

5 029 328

178 501

1 260 091

71 202

2 586 102

66 405

1 260 060

9 888 942

549

582 459

513 397

16 247

8 842 695

Veier m.m.

2 564 292

5 543 737

245 620

1 290 097

184 539

2 826 843

86 876

1 290 067

11 278 185

590

2 428 539

570 433

81 225

8 284 274

338 Forebygging av branner og andre ulykker

611 298

165 029

664 646

28 842

29 322

33 789

18 708

28 842

1 485 376

4 787

814 811

70 588

15 372

598 526

339 Beredskap mot branner og andre ulykker

2 385 096

637 240

2 506 839

126 900

429 784

267 064

47 901

126 769

6 178 253

2 007

372 382

377 244

48 098

5 426 423

Brann- og ulykkesvern

2 996 394

802 269

3 171 485

155 742

459 106

300 853

66 609

155 611

7 663 629

6 794

1 187 193

447 832

63 470

6 024 949

340 Produksjon av vann

592 510

869 477

1 045 834

724

31 058

527 276

17 908

724

3 048 247

-17

779 249

39 646

3 671

2 243 606

345 Distribusjon av vann

1 686 780

1 649 772

169 194

565

29 366

1 918 982

55 794

566

5 398 299

46

9 228 354

101 362

5 734

-3 881 403

350 Avløpsrensing

805 087

1 259 716

1 742 178

126

2 342

748 088

22 825

126

4 534 586

1 007

803 579

73 553

6 055

3 673 217

353 Avløpsnett/innsamling av avløpsvann

1 685 008

1 737 197

190 182

1 342

35 306

2 108 730

47 477

1 306

5 708 982

179

10 706 338

105 087

6 403

-5 061 548

354 Tømming av slamavskillere

77 393

101 236

329 921

124

2 473

9 581

2 926

124

517 678

391

490 774

6 001

5

23 433

355 Innsamling, gjenvinning og sluttbehandling av husholdningsavfall

932 861

789 142

4 331 684

442

16 726

258 762

28 697

442

6 300 478

25

6 249 875

80 826

10 129

-11 680

Vann, avløp og renovasjon

5 779 639

6 406 540

7 808 993

3 323

117 271

5 571 419

175 627

3 288

25 508 270

1 631

28 258 169

406 475

31 997

-3 014 375

231 Aktivitetstilbud barn og unge

1 411 356

478 780

53 803

62 829

257 576

25 272

43 988

62 828

2 182 800

9 474

45 115

254 746

102 077

1 815 376

365 Kulturminneforvaltning

104 969

43 642

7 971

8 926

37 514

8 056

1 989

8 920

200 169

0

3 353

29 939

6 687

162 179

370 Bibliotek

1 656 814

480 707

30 567

59 122

5 121

61 969

61 050

59 121

2 174 129

298

46 934

161 165

21 237

2 005 545

373 Kino

162 182

162 138

2 446

1 045

16 224

13 496

3 743

1 045

352 743

28

247 420

6 612

390

102 036

375 Muséer

216 314

185 721

30 537

7 996

320 224

33 761

5 257

7 996

781 300

494

150 866

10 804

16 536

607 857

377 Kunstformidling

112 744

138 804

17 133

9 908

901 639

25 825

3 699

9 908

1 192 446

793

83 592

43 846

22 007

1 045 907

380 Idrett og tilskudd til andres idrettsanlegg

400 875

306 361

74 425

55 650

1 239 307

117 490

10 415

55 650

2 128 043

1 343

215 519

129 321

259 885

1 532 390

381 Kommunale idrettsbygg og idrettsanlegg

1 257 640

1 563 741

955 177

353 414

209 669

1 512 028

41 092

353 335

5 457 242

1 443

588 509

131 040

28 274

4 749 068

385 Andre kulturaktiviteter og tilskudd til andres kultur- og idrettsbygg

1 328 818

659 008

101 852

70 566

986 988

79 516

46 469

70 485

3 109 794

2 691

390 197

318 621

170 539

2 274 215

386 Kommunale kulturbygg

475 242

1 103 414

478 522

217 440

151 937

520 104

18 133

217 363

2 711 163

194

290 743

131 538

4 868

2 301 953

Kultur

7 126 954

5 122 316

1 752 433

846 896

4 126 199

2 397 517

235 835

846 651

20 289 829

16 758

2 062 248

1 217 632

632 500

16 596 526

390 Den norske kirke

9 755

42 041

24 555

7 752

3 077 826

12 270

312

8 799

3 165 088

150

12 713

8 080

11 036

3 133 421

392 Tilskudd til tros- og livssynssamfunn

536

18

0

3

13 685

9

0

3

14 248

0

550

27

0

13 671

393 Gravplasser og krematorier

227 675

101 476

11 659

17 628

416 248

27 777

8 671

17 628

776 164

47

158 763

15 546

1 306

609 173

Religiøse formål, inkl. den norske kirke

237 966

143 535

36 214

25 383

3 507 759

40 056

8 983

26 430

3 955 500

197

172 026

23 653

12 342

3 756 265

Sum

332 783 769

83 530 720

87 231 067

12 491 156

30 582 575

26 239 979

17 390 872

12 491 555

542 976 839

16 462 206

56 968 996

57 408 009

7 988 620

421 539 880

Kilde: Statistisk sentralbyrå.

Lønn og sosiale utgifter

Kjøp av varer og tjenester til egenproduksjon

Kjøp som erstatter egenproduksjon

Mva. som gir rett til mva-kompensasjon

Overføringer

Avskrivninger

Refusjon sykelønn

Mva-komp drift

Brutto driftsutgifter

Brukerbetaling

Andre salgs- og leieinntekter

Overføringer med krav til motytelse

Overføringer uten krav til motytelse

Netto driftsutgifter

(010-099)

(100-285)

(300-380)

(429)

(400,430-480)

(590)

(710)

(729)

(=1+2+3+4+5+6-7-8)

(600)

(620-670)

(700,710, 730-780)

(800-895)

(=9-10-11-12-13+7)

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

Administrasjon og fellesutgifter

-10 907 177

9 601 025

2 188 335

1 989 034

615 212

1 901 957

572 186

1 991 189

2 825 011

7 519

1 363 778

1 951 425

453 230

-378 755

Oppvekst (barnehage/skole)

125 707 018

18 513 816

35 149 907

3 000 945

1 083 498

6 827 251

6 704 389

3 000 352

180 577 694

6 988 028

1 391 392

14 249 998

996 910

163 655 755

Helse, sosial og eldreomsorg

185 049 576

26 440 663

34 656 287

3 638 270

15 976 744

3 195 653

9 047 128

3 637 318

256 272 747

9 365 650

2 662 229

31 145 004

2 728 183

219 418 809

Tekniske oppgaver mm.

18 283 804

15 323 045

11 464 895

1 956 998

1 196 689

9 558 135

572 266

1 956 755

55 254 545

23 780

34 943 355

2 198 189

416 115

18 245 372

Kirker og kultur

7 364 920

5 265 851

1 788 647

872 279

7 633 958

2 437 573

244 818

873 081

24 245 329

16 955

2 234 274

1 241 285

644 842

20 352 791

Bolig, næringsliv, IKS mm.

6 149 169

7 618 827

1 651 073

980 261

2 966 474

2 252 677

208 264

980 341

20 429 876

55 329

13 925 987

5 567 374

2 552 668

-1 463 218

Tjenester utenfor ordinært kommunalt arbeidsområde

1 136 459

767 493

331 923

53 369

1 110 000

66 733

41 821

52 519

3 371 637

4 945

447 981

1 054 734

196 672

1 709 126

I alt

332 783 769

83 530 720

87 231 067

12 491 156

30 582 575

26 239 979

17 390 872

12 491 555

542 976 839

16 462 206

56 968 996

57 408 009

7 988 620

421 539 880

Administrasjon og fellesutgifter

-3 %

11 %

3 %

16 %

2 %

7 %

3 %

16 %

1 %

0 %

2 %

3 %

6 %

0 %

Oppvekst (barnehage/skole)

38 %

22 %

40 %

24 %

4 %

26 %

39 %

24 %

33 %

42 %

2 %

25 %

12 %

39 %

Helse, sosial og eldreomsorg

56 %

32 %

40 %

29 %

52 %

12 %

52 %

29 %

47 %

57 %

5 %

54 %

34 %

52 %

Tekniske oppgaver mm.

5 %

18 %

13 %

16 %

4 %

36 %

3 %

16 %

10 %

0 %

61 %

4 %

5 %

4 %

Kirker og kultur

2 %

6 %

2 %

7 %

25 %

9 %

1 %

7 %

4 %

0 %

4 %

2 %

8 %

5 %

Bolig, næringsliv, IKS mm.

2 %

9 %

2 %

8 %

10 %

9 %

1 %

8 %

4 %

0 %

24 %

10 %

32 %

0 %

Tjenester utenfor ordinært kommunalt arbeidsområde

0 %

1 %

0 %

0 %

4 %

0 %

0 %

0 %

1 %

0 %

1 %

2 %

2 %

0 %

I alt

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Tabell 6.2 Fylkeskommunene inkl. Oslo. Fylkeskassene. 1 000 kroner.

Lønn og sosiale utgifter

Kjøp av varer og tjenester til egenproduksjon

Kjøp som erstatter egenproduksjon

Mva. som gir rett til mva-kompensasjon

Overføringer

Avskrivninger

Refusjon sykelønn

Mva-komp drift

Brutto driftsutgifter

Brukerbetaling

Andre salgs- og leieinntekter

Overføringer med krav til motytelse

Overføringer uten krav til motytelse

Netto driftsutgifter

(010-099)

(100-285)

(300-380)

(429)

(400,430-480)

(590)

(710)

(729)

(=1+2+3+4+5+6-7-8)

(600)

(620-670)

(700,710, 730-780)

(800-895)

(=9-10-11-12-13+8)

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

400 Politisk styring

357 334

129 252

598

14 529

104 006

0

360

14 529

590 830

5

300

11 045

385

579 455

410 Kontroll og revisjon

29 985

20 207

19 150

4 451

6 156

0

595

4 451

74 903

0

4 091

1 113

0

69 699

420 Administrasjon

2 772 261

1 228 244

17 881

171 376

32 233

122 253

68 330

171 373

4 104 545

48

53 132

254 672

237 365

3 559 328

421 Forvaltningsutgifter i eiendomsforvaltning

197 020

117 089

5 139

11 145

753

2 296

6 814

11 145

315 483

1

7 679

10 993

2 015

294 795

430 Administrasjonslokaler

75 008

356 067

13

74 314

1 086

74 322

4 949

74 295

501 566

5

55 451

8 039

3

438 068

Administrasjon

3 431 608

1 850 859

42 781

275 815

144 234

198 871

81 048

275 793

5 587 327

59

120 653

285 862

239 768

4 941 345

460 Tjenester utenfor ordinært fylkeskommunalt ansvarsområde

81 756

82 875

1 799

2 343

667 334

6 340

4 496

2 343

835 608

14

81 649

509 439

514 844

-270 338

465 Interkommunale samarbeid (§27- samarbeid)

50 962

30 757

5 676

4 834

15

0

1 503

4 834

85 907

0

17 395

18 762

46 456

3 294

470 Årets premieavvik

-2 724 587

0

0

0

0

0

0

0

-2 724 587

0

0

0

0

-2 724 587

471 Amortisering av tidligere års premieavvik

681 458

0

0

0

0

0

0

0

681 458

0

0

0

0

681 458

472 Pensjon

7 679

688

0

55

0

0

0

55

8 367

0

0

0

0

8 367

473 Premiefond

-541 298

0

0

0

0

0

0

0

-541 298

0

0

0

0

-541 298

480 Diverse fellesutgifter

30 526

36 277

95

1 923

150 237

63

2 105

1 923

215 093

0

3 363

49 852

79 615

82 263

490 Interne serviceenheter

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Fellesutgifter (intern service)

-2 413 504

150 597

7 570

9 155

817 586

6 403

8 104

9 155

-1 439 452

14

102 407

578 053

640 915

-2 760 841

510 Skolelokaler og internater

1 675 406

2 863 524

771 045

634 016

1 515

2 065 146

77 137

634 015

7 299 500

1 187

184 160

124 178

1 880

6 988 095

515 Fellesutgifter og støttefunksjoner knyttet til videregående opplæring

2 244 609

1 267 121

58 325

171 129

24 547

160 508

73 844

171 129

3 681 266

9 685

84 642

221 759

26 836

3 338 344

520 Pedagogisk ledelse, pedagogiske fellesutgifter og gjesteelevsoppgjør

3 609 525

502 973

346 689

57 247

108 392

25 971

90 420

57 247

4 503 130

5 051

22 070

999 562

23 351

3 453 096

521 Studiespesialisering

6 502 968

343 561

2 650

31 423

2 013

5 070

260 208

31 423

6 596 054

21 957

34 997

332 183

12 803

6 194 114

522 Bygg- og anleggsteknikk

964 030

129 970

997

23 968

351

14 716

32 532

23 968

1 077 532

708

24 257

39 735

537

1 012 295

523 Elektrofag

1 059 278

112 424

156

18 324

85

7 250

24 166

18 324

1 155 027

2 695

7 661

31 075

2 314

1 111 282

524 Design og håndverksfag

37 258

2 782

0

486

154

784

2 807

486

38 171

12

897

3 304

3

33 955

525 Restaurant- og næringsmiddelfag

359 343

67 535

108

10 522

994

1 563

13 285

10 522

416 258

1 551

21 082

18 840

888

373 897

526 Helse- og sosialfag

1 925 115

74 665

75

8 800

1 062

1 791

76 978

8 800

1 925 730

1 531

9 594

89 098

2 451

1 823 056

527 Idrettsfag

1 084 781

96 567

275

9 298

458

1 272

30 478

9 298

1 152 875

2 810

3 882

40 764

1 308

1 104 111

528 Teknikk og industriell produksjon

1 349 635

181 684

516

28 849

277

30 143

39 328

28 849

1 522 927

1 554

15 715

48 262

1 617

1 455 779

529 Musikk, dans og drama

793 184

56 301

104

4 978

100

2 273

25 460

4 978

826 502

1 273

5 118

30 098

3 480

786 533

530 Medier og kommunikasjon

406 588

20 751

77

2 588

5

631

12 764

2 588

415 288

153

790

15 742

658

397 945

531 Naturbruk

604 637

164 281

1 984

12 757

70

25 295

23 308

12 757

772 959

792

101 932

45 260

13 446

611 529

532 Service og samferdsel

40 712

2 095

9

157

8

972

5 069

157

38 727

1

353

6 480

73

31 820

554 Fagskoler

931 329

261 986

1 669

31 468

348 265

19 223

20 806

31 468

1 541 666

17 129

34 695

662 185

626 108

201 549

559 Landslinjer

263 691

84 377

1 217

14 408

5

27 063

6 260

14 408

370 093

661

10 714

226 488

29 765

102 465

561 Oppfølgingstjenesten og Pedagogisk psykologisk tjeneste

626 367

63 263

39 179

8 151

1 257

199

23 869

8 151

706 396

1

1 763

34 147

122

670 363

562 Spesialundervisning og særskilt tilpasset opplæring

3 401 955

126 646

212 102

12 770

6 142

2 077

146 265

12 770

3 602 657

290

20 078

206 436

2 807

3 373 046

590 Andre undervisningsformål

1 977 376

726 875

254 291

63 259

78 052

22 016

57 755

63 259

3 000 855

46 452

784 391

853 084

66 070

1 250 858

Videregående skoler

29 857 787

7 149 381

1 691 468

1 144 598

573 752

2 413 963

1 042 739

1 144 597

40 643 613

115 493

1 368 791

4 028 680

816 517

34 314 132

570 Fagopplæring i arbeidslivet

709 355

231 970

4 439 618

8 998

10 090

3 446

11 722

9 000

5 382 755

2 931

21 122

882 118

168 776

4 307 808

581 Voksenopplæring etter opplæringsloven

1 026 958

171 317

18 501

11 800

25 657

682

29 482

11 800

1 213 633

433

15 432

321 664

131 605

744 499

Voksenopplæring/fagopplæring

1 736 313

403 287

4 458 119

20 798

35 747

4 128

41 204

20 800

6 596 388

3 364

36 554

1 203 782

300 381

5 052 307

660 Tannhelsetjeneste – Fellesfunksjoner

226 524

512 786

4 364

83 500

339 505

106 220

5 882

83 500

1 183 517

787

4 126

80 126

3 877

1 094 601

665 Tannhelsetjeneste – Pasientbehandling

2 570 283

379 333

269 804

47 296

12 309

6 056

164 786

47 296

3 072 999

188 163

283 881

297 218

36 897

2 266 840

Tannhelse

2 796 807

892 119

274 168

130 796

351 814

112 276

170 668

130 796

4 256 516

188 950

288 007

377 344

40 774

3 361 441

701 Tilrettelegging, støttefunksjoner og finansieringsbistand for næringslivet

315 419

169 134

8 561

31 636

2 056 818

301

7 145

31 636

2 543 088

0

5 276

261 303

1 072 014

1 204 495

710 Fylkeskommunal næringsvirksomhet

12 274

28 968

5

2 745

47 768

24 030

113

2 745

112 932

10

127 836

3 071

31 897

-49 882

711 Konsesjonskraft, kraftrettigheter og annen kraft for videresalg

11

14 628

0

83

126 110

0

0

83

140 749

0

854 419

0

686 617

-1 400 287

713 Regional planlegging og planveiledning

237 960

126 746

842

0

115 748

7

6 091

8 315

466 897

0

58

103 656

75 814

287 369

714 Regional forsknings- og utviklingsprosjekter

127 796

131 176

3 478

0

544 472

434

3 481

9 993

793 882

0

1 554

192 172

240 914

359 242

715 Lokal og regional utvikling

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

716 Friluftsliv og miljø

86 489

38 022

3 529

7 500

245 094

201

4 022

7 500

369 313

0

744

79 808

78 132

210 629

Regional utvikling og miljø

414 193

250 752

12 095

41 964

2 475 790

24 532

11 280

41 964

3 166 082

10

988 275

344 182

1 868 660

-35 045

722 Fylkesveier, miljø- og trafikksikkerhetstiltak

1 287 146

10 250 144

71 150

2 520 635

296 306

3 513 174

50 665

2 520 792

15 367 098

-2 571

85 490

380 882

340 942

14 562 355

Fylkesveier

1 287 146

10 250 144

71 150

2 520 635

296 306

3 513 174

50 665

2 520 792

15 367 098

-2 571

85 490

380 882

340 942

14 562 355

730 Bilruter

351 685

560 184

14 417 079

601 028

678 309

141 521

13 008

601 028

16 135 770

0

2 265 904

1 849 495

645 595

11 374 776

731 Fylkesveiferjer

29 209

28 578

4 609 629

351 919

28 752

11 713

853

351 919

4 707 028

0

536 499

7 298

0

4 163 231

732 Båtruter

15 541

148 171

2 014 244

44 567

78 393

26 692

658

44 567

2 282 383

0

297 109

95 802

25 470

1 864 002

733 Transport (ordninger) for funksjonshemmede

13 462

287 174

577 076

100 151

9 681

0

440

100 151

886 953

0

0

119 758

181 071

586 124

734 Sporveier og forstadsbaner

19 038

50 278

2 661 271

292 538

1

459 191

619

292 538

3 189 160

0

222 184

72 715

19

2 894 242

Rutegående samferdsel

428 935

1 074 385

24 279 299

1 390 203

795 136

639 117

15 578

1 390 203

27 201 294

0

3 321 696

2 145 068

852 155

20 882 375

740 Bibliotek

116 174

83 820

7 353

12 796

27 297

1 185

4 897

12 796

230 932

322

10 494

39 895

9 339

170 882

750 Kulturminneforvaltning

345 241

73 415

8 357

11 509

446 356

4 775

6 935

11 509

871 209

9 111

31 840

165 586

273 979

390 693

760 Museer

3 251

13 051

0

2 139

502 206

6 151

0

2 139

524 659

0

144

6 985

8 813

508 717

771 Kunstformidling

155 403

287 102

1 868

10 550

385 519

1 234

4 293

10 550

826 833

0

2 375

81 335

247 834

495 289

772 Kunstproduksjon

49 978

53 051

911

3 039

344 942

637

2 304

3 039

447 215

184

3 129

71 971

39 577

332 354

775 Idrett

46 740

37 579

127

807

1 595 373

17

1 857

807

1 677 979

0

1 270

9 190

1 488 779

178 740

790 Andre kulturaktiviteter

77 083

30 087

108

3 034

367 370

4 304

2 447

3 034

476 505

0

234

14 706

70 766

390 799

Kultur

793 870

578 105

18 724

43 874

3 669 063

18 303

22 733

43 874

5 055 332

9 617

49 486

389 668

2 139 087

2 467 474

Sum

38 698 911

22 857 551

30 859 694

5 577 838

9 819 648

6 931 208

1 453 591

5 596 282

107 694 977

314 936

6 362 971

10 029 349

7 555 927

83 432 154

Administrasjon og fellesutgifter

1 018 104

2 001 456

50 351

284 970

961 820

205 274

89 152

284 948

4 147 875

73

223 060

863 915

880 683

2 180 504

Undervisningsformål

31 594 100

7 552 668

6 149 587

1 165 396

609 499

2 418 091

1 083 943

1 165 397

47 240 001

118 857

1 405 345

5 232 462

1 116 898

39 366 439

Tannhelse

2 796 807

892 119

274 168

130 796

351 814

112 276

170 668

130 796

4 256 516

188 950

288 007

377 344

40 774

3 361 441

Regional utvikling m.m.

414 193

250 752

12 095

41 964

2 475 790

24 532

11 280

41 964

3 166 082

10

988 275

344 182

1 868 660

-35 045

Samferdsel

1 716 081

11 324 529

24 350 449

3 910 838

1 091 442

4 152 291

66 243

3 910 995

42 568 392

-2 571

3 407 186

2 525 950

1 193 097

35 444 730

Kultur

793 870

578 105

18 724

43 874

3 669 063

18 303

22 733

43 874

5 055 332

9 617

49 486

389 668

2 139 087

2 467 474

I alt

38 698 911

22 857 551

30 859 694

5 577 838

9 819 648

6 931 208

1 453 591

5 596 282

107 694 977

314 936

6 362 971

10 029 349

7 555 927

83 432 154

Administrasjon og fellesutgifter

3 %

9 %

0 %

10 %

3 %

3 %

6 %

5 %

4 %

0 %

4 %

9 %

12 %

3 %

Undervisningsformål

82 %

33 %

20 %

6 %

35 %

35 %

75 %

21 %

44 %

38 %

22 %

52 %

15 %

47 %

Tannhelse

7 %

4 %

1 %

4 %

2 %

2 %

12 %

2 %

4 %

60 %

5 %

4 %

1 %

4 %

Regional utvikling m.m.

2 %

2 %

0 %

32 %

0 %

0 %

1 %

1 %

4 %

0 %

16 %

6 %

29 %

1 %

Samferdsel

4 %

50 %

79 %

11 %

60 %

60 %

5 %

70 %

40 %

-1 %

54 %

25 %

16 %

43 %

Kultur

2 %

3 %

0 %

37 %

0 %

0 %

2 %

1 %

5 %

3 %

1 %

4 %

28 %

3 %

I alt

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Vedlegg 7
Kostnadsdeflator for kommunene

Tabell 7.1 Beregning av samlet kommunal deflator. Prosentvis endring fra året før.

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024¹

2025¹

Deflator

3,9

3,4

3,8

3,1

2,4

2,5

2,4

3,0

3,2

1,0

4,4

6,7

4,3

4,4

4,1

Sysselsetting, lønnsvekst og pensjonskostnader

4,7

4,7

4,6

3,5

2,5

2,4

2,4

2,6

3,6

0,9

2,1

4,0

5,3

Årslønnsvekst

4,3

4,1

3,7

3,2

3,3

2,5

2,5

2,9

3,5

1,7

2,6

3,7

5,6

5,2

4,5

Bidrag fra pensjonskostnader

0,4

0,6

0,9

0,3

-0,8

-0,1

-0,1

-0,3

0,1

-0,8

-0,5

0,3

-0,3

Kjøp av varer og tjenester, prisvekst

2,6

1,3

2,3

2,5

2,2

2,6

2,4

3,6

2,5

1,2

7,6

10,5

3,0

Lønnsandel i prosent

61,7

63,3

62,9

62,7

61,9

61,8

61,6

61,2

59,5

58,8

58,6

58,3

57,4

¹ Anslag i Nasjonalbudsjettet 2025.

Kilde: Finansdepartementet

Vedlegg 8
Beregning av kommunal deflator for 2023

Dokumentasjon

14. november 2024

8.1 Innledning

Kostnadsdeflatoren for kommunesektoren utarbeides i Finansdepartementet i forbindelse med utformingen av det økonomiske opplegget for sektoren. Beregningene er en integrert del av et omfattende tallarbeid i tilknytning til nasjonalbudsjettene, og utgjør en del av grunnlaget for vurderinger av utviklingen og utsiktene for norsk økonomi. Deflatoren benyttes blant annet til å prisomregne overføringer til kommunene og til å beregne realveksten i kommunesektorens inntekter.

Kostnadsdeflatoren for kommunene beregnes som et veid gjennomsnitt av prisveksten på tre elementer: Lønnskostnader, kjøp av varer og tjenester i driften (produktinnsats) og bruttoinvesteringer.

For historiske år er praksis å tallfeste lønnsveksten for kommunale arbeidstakere med tall fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene kombinert med tall for arbeidsgiveravgift og pensjonskostnader fra KOSTRA. Prisveksten for kjøp av varer og tjenester er tallfestet basert et sett med prisindekser publisert av Statistisk sentralbyrå vektet med artsfordelingen av kommuneforvaltningens kjøp av varer og tjenester.

For anslag til budsjettet legges det til grunn Finansdepartementets anslag på årslønnsveksten og anslag på prisveksten for produktinnsats og investeringer i offentlig forvaltning.

Dette notatet redegjør for beregningen av den historiske deflatoren for 2023.

8.2 Lønnskostnader

Veksten i lønnskostnadene tallfestes med utgangspunkt i beregnet årslønnsvekst per årsverk for kommunale arbeidstakere ifølge tall fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene (TBU-inntekt) pluss en beregning av bidrag fra pensjonskostnader og arbeidsgiveravgift basert på regnskapstall for kommuner og fylkeskommuner (KOSTRA).

Årslønnsvekst kommuneansatte per årsverk

For 2023 beregner Teknisk beregningsutvalg for inntektsoppgjørene årslønnsveksten per årsverk for kommuneansatte i alt til 5,6 pst., jf. tabell 1.1 i NOU 2024: 6 Grunnlaget for inntektsoppgjørene 2024.

Bidrag fra pensjonskostnader og arbeidsgiveravgift

Kommunesektorens pensjonskostnader og betaling av arbeidsgiveravgift inngår i lønnskostnadene, men ikke i årslønnsveksten. I den grad veksten i lønnskostnadene avviker fra veksten i årslønn, gir dette et bidrag til kostnadsveksten i kommunesektoren utover bidraget fra årslønnsveksten.

Bidraget fra pensjonskostnadene og arbeidsgiveravgift beregnes som et påslag i veksten som skyldes disse elementene. Beregningen tar utgangspunkt i tall fra kommune- og fylkesregnskapene (KOSTRA), jf. tabell 8.1.

Tabell 8.1 Bidrag fra pensjonskostnader og arbeidsgiveravgift til den kommunale og fylkeskommunale kostnadsveksten

2020

2021

2022

2023

Lønn, mill. kroner

244 351

255 293

269 310

289 434

Pensjonskostnader, mill. kroner¹

30 212

28 942

31 474

30 852

Arbeidsgiveravgift på lønn, mill. kroner²

33 927³

36 499

38 516

43 219

Lønnskostnader, mill. kroner

306 523

320 733

339 300

363 505

Pensjonskostnader og arbeidsgiveravgift, pst. av lønn

26,2

25,6

26,0

25,6

Påslagskoeffisient

1,262

1,256

1,260

1,256

Endring i påslagskoeffisient fra året før

0,992

0,995

1,003

0,997

Bidrag fra pensjonskostnader mv., pst. (=endring påslagskoeffisient – 1)*100

-0,8

-0,5

0,3

-0,3

¹ Inklusive arbeidsgiveravgift på pensjonsutgifter.

² Eksklusive arbeidsgiveravgift på pensjonsutgifter

³ Det er lagt til 1 967 mill. kroner knyttet til særskilt lav sats i arbeidsgiveravgiften i 3. termin 2020. I SSBs statistikk for offentlige finanser er denne ført som en næringsoverføring til kommuneforvaltningen, ikke som lønnskostnad.

Kilde: KOSTRA.

8.3 Prisvekst kjøp av varer og tjenester

Beregningen av prisvekst for kjøp av varer og tjenester tar utgangspunkt i kommuneforvaltningens observerte utgifter til kjøp av varer og tjenester og bruttorealinvesteringer slik de kan leses ut av kommuneregnskapene, basert på artsinndelingen i KOSTRA.

Utgiftene som danner utgangspunkt for vektingen er knyttet til kjøp av varer og tjenester som inngår i (fylkes)kommunal egenproduksjon, dvs. artsseriene 0, 1 og 2. Se veileder til kontoplanen i KOSTRA.

Tall for administrative trafikkselskaper (slik som Ruter m.fl.) er lagt til transportarten når utgiftsandelene beregnes.

For hver gruppe av varer og tjenester er det tilordnet en prisvekst, basert på ulike prisstatistikker fra Statistisk sentralbyrå:

Ulike detaljerte undergrupper i konsumprisindeksen

Byggekostnadsindekser

Den årlige elektrisitetsprisstatistikken

Noen undergrupper fra prisindeks for førstegangsomsetning innenlands

Ulike prisstatistikker for privat tjenesteyting, slik som rengjøringstjenester, IT-tjenester, juridiske tjenester mv.

Med utgangspunkt i fordelingen av utgiftene for T-1 beregnes vektene for prisveksten for år T. For eksempel brukes fordelingen for 2022 som vekter for vektingen av prisindeksene for 2023. Dette er konsistent med Laspeyres prisindeksmetode. Se vedleggstabell med noter for beregninger av vekter og prisvekst for de ulike utgiftsarter.

Nytt fra 2023:

Fra og med beregningen av historisk deflator for 2023 går departementet bort fra å bruke delindeksen for energivarer i KPI (04.5) til å bruke SSBs årlige elektrisitetsprisstatistikk for sluttbruker husholdninger samlet, basert på kraftpris inkl. mva. for alle kontrakter samlet + nettleie inkl. avgifter. Dette gjøres dels fordi delindeksen fra KPI inneholder effekten av husholdningenes strømstøtteordning, dels fordi KPI-indeksene reindekseres i desember, noe som gir et beregningsmessig avvik fra den faktiske strømprisutviklingen målt med elektrisitetsprisindeksen.

Forskjellen mellom elektrisitetsprisstatistikken og delindeksen fra KPI er nærmere omtalt i vedlegg 2 til dette vedlegget.

8.4 Samlet kommunal deflator

Tabell 8.2 oppsummerer beregningen av deflatoren.

Tabell 8.2 Kostnadsdeflatoren i kommunesektoren. Prosent

2021

2022

2023

Deflator

4,4

6,7

4,3

Sysselsetting, lønnsvekst og pensjonskostnader

2,1

4,0

5,3

Årslønnsvekst per årsverk

2,6

3,7

5,6

Bidrag fra pensjonskostnader mv.

-0,5

0,3

-0,3

Kjøp av varer og tjenester. Prisvekst

7,6

10,5

3,0

Lønnsandel i pst.

58,6

58,3

57,4

Vedlegg 1: Beregning av prisvekstkomponenten i kostnadsveksten for kommunal sektor (kommunal deflator)

Tabell 8.3 Beregning av prisvekst på kjøp av varer og tjenester

Art

Vare- og tjenestegrupper

Utgiftsandeler i kommunene

Prisvekst

Kilder for prisdata

2021 (2020)

2022 (2021)

2023 (2022)

2021

2022

2023

070

Lønn vedlikehold og nybygg/anlegg

0,3

0,0

0,0

8,4

9,7

4,1

Byggekostnadsindeks

Note 1

100

Kontormateriell

0,4

0,4

0,4

4,1

4,9

6,8

Konsumprisindeks

Aviser, bøker og papirvarer (09.5)

105

Undervisningsmateriell

1,1

1,2

1,3

4,1

4,9

6,8

Konsumprisindeks

Aviser, bøker og papirvarer (09.5)

110

Medisinsk forbruksmateriell

1,0

1,0

0,7

0,6

2,4

4,7

Konsumprisindeks

Medisinske produkter mv (06.1)

114

Medikamenter

0,3

1,5

0,6

0,6

2,4

4,7

Konsumprisindeks

Medisinske produkter mv (06.1)

115

Matvarer

1,8

1,9

2,1

-2,0

6,5

9,8

Konsumprisindeks

Matvarer/alkoholfrie dr.varer (01)

120

Annet forbruksmateriell/ råvarer og tjenester

4,4

4,9

4,3

3,7

6,5

8,5

Konsumprisindeks

Møbler, hush.artikler mv. (05)

130

Post, banktjenester og telefon

1,0

0,9

0,9

1,4

1,0

5,1

Konsumprisindeks

Note 2

140

Annonse, reklame, informasjon

0,4

0,4

0,4

3,8

7,2

7,8

Konsumprisindeks

Andre varer, kultur, fritid (09.2)

150

Opplæring, kurs

0,6

0,7

0,9

2,4

4,5

8,8

Konsumprisindeks

Tjenester, kultur, fritid (09.4)

160

Utgifter og godtgj. for reiser, diett, bil mv.

0,2

0,2

0,2

-0,6

6,9

9,9

Konsumprisindeks

Note 3

165

Andre oppgavepliktige godtgjørelser

0,6

0,5

0,5

-0,6

6,9

9,9

Konsumprisindeks

Note 3

170

Transport/drift av egne transportmidler

10,9

10,8

10,9

6,2

15,2

4,2

Konsumprisindeks

Drift av personl. transp.midl (07.2)

180

Energi¹

2,9

3,9

5,2

76,8

65,7

-31,7

Årlig elektrisitetsprisstatistikk

Nettleie + kraftpris inkl. avgifter, alle kontrakter husholdninger

185

Forsikringer og utgifter til vakthold og sikring

1,0

1,2

1,0

6,1

5,3

5,0

Konsumprisindeks

Forsikring (12.5)

190

Leie av lokaler og grunn

5,0

4,8

4,8

1,2

2,0

3,9

Konsumprisindeks

Beregnet husleie (04.2)

195

Avgifter, gebyrer, lisenser og lignende

4,3

4,4

4,6

1,3

1,9

3,8

Konsumprisindeks

Vann/div.tj.bolig (04.4)

200

Inventar og utstyr, investering

4,4

4,2

4,0

2,0

13,2

10,9

Prisindeks for førstegangs-omsetning innenlands

To grupper av maskiner (SITC75 og SITC77)

209

Medisinsk utstyr, investering

0,1

0,1

0,1

2,0

13,2

10,9

Prisindeks for førstegangs-omsetning innenlands

To grupper av maskiner (SITC75 og SITC77)

210

Kjøp, leie og leasing av transportmidler, inv

0,8

0,8

0,7

1,8

4,8

1,1

Prisindeks for førstegangs-omsetning innenlands

Kjøretøyer for veg (SITC78)

210

Kjøp, leie og leasing av transportmidler, drift

0,5

0,5

0,5

1,8

14,5

1,0

Prod.prisindekser tjenester

Bilutleie

220

Kjøp, leie og leasing av maskiner, inv

0,1

0,1

0,1

1,8

4,8

1,1

Prisindeks for førstegangs-omsetning innenlands

To grupper av maskiner (SITC75 og SITC77)

220

Kjøp, leie og leasing av maskiner, drift

0,4

0,4

0,4

1,8

14,5

1,0

Prod.prisindekser tjenester

Bilutleie

230

Vedlikehold og nybygg, inv

34,2

31,9

32,2

8,4

9,7

4,1

Byggekostnadsindeks

Note 1

230

Vedlikehold og byggetjenester, drift

7,1

7,1

6,5

7,3

8,5

3,3

KPI/Byggekostn.indeks

Note 4

240

Serviceavtaler og reparasjon

5,3

5,2

5,6

7,3

8,5

3,3

KPI/Byggekostn.indeks

Note 4

250

Materialer til vedlikehold og nybygg, inv

0,8

0,7

0,8

8,4

9,7

4,1

Byggekostnadsindeks

Note 1

250

Materialer til vedlikehold, drift

0,8

0,7

0,7

7,3

8,5

3,3

KPI/Byggekostn.indeks

Note 4

260

Renhold, vaskeri- og vaktmestertjenester

0,9

0,9

0,8

1,8

2,5

4,0

Prod.prisindekser tjenester

Rengjøringsvirksomhet

270

Konsulenttjenester, vikartjenester

8,7

8,9

8,8

3,0

3,9

5,7

Prod.prisindekser tjenester

Note 5

Total

Kjøp av varer og tjenester

100,0

100,0

100,0

7,6

10,5

3,0

1 Inkluderer artene 181 Fjernvarme/fjernkjøling, 182 Fyringsolje og fyringsparafin, 183 Naturgass og andre fossile gasser, 184 Bioenergi.

Note 1: Beregnet som veid snitt av årsveksten i byggekostnadsindeksen for boliger og byggekostnadsindeksen for veianlegg. Vektene er bestemt av samlede bruttoinvesteringer i kommunale veier (KOSTRA: 332 kommunale veier) og fylkesveier (KOSTRA: 722 Fylkesveier, miljø- og trafikksikkerhetstiltak) som andel av samlede investeringsutgifter (KOSTRA: Bruttoinvesteringsutgifter, kommuner og fylkeskommuner). I 2023 veies byggekostnadsindeksen for boliger med om lag 81,6 pst., mens byggekostnadsindeksen for veganlegg vektes med 18,4 pst.

Note 2: Beregnet som veid gjennomsnitt av indeksene for 08 Post- og teletjenester og 12.6 Finansielle tjenester utenom forsikring. Vektene er satt til 90 pst. post og teletjenester, 10 pst. finansielle tjenester.

Note 3: Gjennomsnitt av delindeksene 07.3 Transporttjenester og 11 Hotell- og restauranttjenester.

Note 4: Veid gjennomsnitt av KPI-delindeks 04.3 Vedlikehold og reparasjon av bolig og byggekostnadsindeks for veganlegg, drift og vedlikehold. Vektene er bestemt av samlede brutto driftsutgifter til kommunale veier (KOSTRA: 332 kommunale veier) og fylkesveier (KOSTRA: 722 Fylkesveier, miljø- og trafikksikkerhetstiltak) som andel av samlede brutto driftsutgifter til bygg og anlegg. Samlede brutto driftsutgifter til bygg og anlegg for kommunene er definert som summen av:

130 Administrasjonslokaler,

221 Barnehagelokaler og skyss,

222 Skolelokaler,

261 Institusjonslokaler,

265 Kommunalt disponerte boliger,

332 Kommunale veier,

335 Rekreasjon i tettsted,

340 Produksjon av vann,

345 Distribusjon av vann,

350 Avløpsrensing,

353 Avløpsnett/innsamling av avløpsvann,

354 Tømming av slamavskillere, septiktanker o.l. på avløpsanlegg,

381 Kommunale idrettsbygg og idrettsanlegg,

386 Kommunale kulturbygg og

393 Gravplasser og krematorier.

Tilsvarende for fylkeskommunene er definert som summen av brutto driftsutgifter til:

430 Administrasjonslokaler

510 Skolelokaler og internatbygninger

722 Fylkesveier, miljø- og trafikksikkerhetstiltak

For 2023 vektes KPI-delindeksen for vedlikehold og reparasjon av boliger med 77,2 pst., mens byggekostnadsindeksen for veganlegg vektes med med 22,8 pst.

Note 5: Gjennomsnitt av indeksene

Vedlegg 2: Valg av statistikkilde for strømpriser i beregningen av kommunal deflator

Finansdepartementet har besluttet å gå fra å bruke SSBs strømprisindeks i KPI til å bruke SSBs årlig elektrisitetsprisstatistikk i sine beregninger av offentlige deflatorer. Det skyldes at elektrisitetsprisstatstikken bedre klarer å fange opp prisendringer som påvirker offentlige virksomheters strømutgifter.

SSB har to statistikker for utviklingen i elektrisitetspriser gjennom året: Elektrisitetsprisstatistikken som publiseres hvert kvartal og samlet for året, og indeksen for elektrisitet inkludert nettleie i KPI som publiseres hver måned (som er inkludert i delindeksen 04.5). De to statistikkene har over tid gitt nokså like vekstrater, men det har endret seg de siste par årene, i en periode der strømprisene har variert mer enn normalt. se figur 1. Det skyldes i hovedsak at beregningsopplegget for de to statistikkene er ulikt:

Elektrisitetsprisstatistikken: Angir nivået på prisene til sluttbruker hvert kvartal der prisveksten er beregnet ved å sammenligne prisnivået i tilsvarende kvartal året før.

Indeksen for elektrisitetspriser i KPI: En indeks som er konstruert ved å sammenligne prisnivået hver måned med nivået fra desember året før. Det innebærer at nivået på prisene i desember vil påvirke nivået på prisindeksen gjennom hele det påfølgende året. Denne reindekseringen har ført til at indeksen for elektrisitetspriser i KPI har reagert tregere på endringer i strømprisene gjennom året. Beregningsmetoden er i tråd med internasjonale standarder for føring av KPI og må ses i sammenheng med at indeksen for elektrisitet inkludert nettleie kun er en av mange delindekser som så skal vektes sammen til samlet KPI.

Figur 8.1 Sammenlikning av prisutviklingen i statistikk-kildene. Firekvartalersvekst. 1. kvartal 2013 – 3. kvartal 2023. Begge uten strømstøtte

Vedlegg 9
Lønn og lønnsutvikling

Lønnskostnadene er den klart største utgiftsposten i kommunesektoren. I dette avsnittet ses det nærmere på gjennomsnittlig årslønn og årslønnsvekst i kommunesektoren, men også årslønnsvekst for noen av de andre forhandlingsområdene.

Ifølge foreløpige nasjonalregnskapstall var veksten i gjennomsnittlig årslønn fra 2022 til 2023 for lønnstakere under ett 5,3 prosent. Årslønnsveksten i kommunesektoren i alt var på 5,6 prosent. Årslønnslønnsnivået i 2023 var 611 600 kroner for kommunesektoren og nivået var 62 400 kroner lavere enn for økonomien i alt ifølge nasjonalregnskapet.

Tabell 9.1 Årslønnsvekst i prosent og lønn per årsverk 2023 for noen store forhandlingsområder

Forhandlingsområde

Gjennomsnittlig årslønnsvekst pr år

Årslønn

Lønn heltidsansatte

2013–2018

2019–2023

2023

2023

2023

Nasjonalregnskapet – alle lønnstakere

2,5

3,9

5,2

674 000

Alle områdene nedenfor

5,3

Industri i alt (NHO)

2,5

3,4

4,8

728 400

Industriarbeidere (NHO)

2,6

3,3,

5,1

572 500

Industrifunksjonærer (NHO)

2,7

3,4

4,0

917 000

Virkebedrifter i varehandel

3,0

3,8

3,9

629 900

Finanstjenester

3,4

3,9

4,4

812 500

Statsansatte

2,7

3,8

6,4

712 000

Kommunesektoren (KS inkl.Oslo og bedr.medl)¹

2,9

3,4

5,6

611 600

Undervisningspersonell i komm.sekt.¹

2,8

3,2

6,1

662 700

Øvrige ansatte i kommunesektoren

3,0

3,6

5,5

597 000

Helseforetak (Spekter)

3,0

3,8

5,8

723 400

Øvrige bedrifter (Spekter)

2,7

3,5

5,4

653 700

¹ Omfatter ansatte i kommunene, fylkeskommunene og andre virksomheter som er medlemmer i KS, herunder bedriftsmedlemmer. Tallene omfatter også stillinger med hovedsakelig lokal lønnsdannelse og Kilde: Etter inntektsoppgjørene 2024, Rapport fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene, juni 2024, SSB og KS.

Av forhandlingsområdene var det statsansatte og undervisningspersonell i kommunesektoren, som hadde høyest årslønnsvekst med hhv. 6,1 og 5,6 prosent. Virkebedrifter i varehandelen hadde lavest årslønnsvekst med 3,9 prosent.

I perioden 2019 til 2023 hadde ansatte innen Virkebedrifter i varehandel og finanstjenester en årslønnsvekst på hhv. 3,5 og 3,6 prosent som var høyere enn de øvrige gruppene. Årslønnsveksten blant undervisningspersonell i kommunesektoren var litt lavere enn i de andre områdene med 2,5 prosent. Kommunesektoren hadde i denne perioden en årslønnsvekst på 2,9 prosent. Veksten i gjennomsnittlig årslønn for alle lønnstakere fra nasjonalregnskapet var på 3,4 prosent.

Tabell 9.2 viser gjennomsnittlig antall årsverk, årslønn (gjennomsnittlig månedsfortjeneste per 1.12.2023 *12) og datolønnsvekst ned på enkeltsektorer. Datolønnsvekst vil si prosentvis endring i gjennomsnittlig månedsfortjeneste fra 1. desember 2022 til 1. desember 2023. Dette lønnsbegrepet er ikke sammenlignbart med årslønnsvekst, som normalt brukes til å sammenligne lønnsutvikling mellom tariffområder.

I kommuneforvaltningen var gjennomsnittlig årslønn i 2023 høyest innenfor videregående skole med 677 500 og sentraladministrasjonen med 694 400, og lavest i barnehager med 536 500.

Den største lønnsøkningen fra 2022 til 2023 var i sentraladministrasjonen og i pleie/omsorg med 6,4 prosent, mens den laveste datolønnsveksten var i barnehager med 5,7 prosent.

Tabell 9.2 Kommunal forvaltning. Antall avtalte årsverk og månedfortjenesten multiplisert med 12 per 1. desember 2023. Vekst fra 1. desember 2022 til 1. desember 2023.

Årsverk per 1.12.23

Månedsfortj. x 12 per 1.12.2023

Prosent

1.12.2022–1.12.2023

I alt

420 900

620 300

6,2

Av dette:

Sentraladministrasjon

27 500

694 400

6,4

Grunnskole

87 100

619 200

5,8

Videregående

30 700

677 500

6,1

Barnehager

39 900

536 500

5,7

Pleie/omsorg

172 700

610 100

6,4

Kultur

8 000

601 500

6,1

Teknisk

32 400

636 800

6,2

Kilde: Lønns- og personalstatistikk. PAI/KS

Vedlegg 10
Skattesatser for kommuner og fylkeskommuner

Tabell 10.1 Maksimalskattøren på alminnelig inntekt fra personlige skattytere¹

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002²

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Kommuner

11,75

11,50

10,75

11,50

11,20

12,20

12,40

13,00

13,20

13,20

13,30

12,25

12,05

12,80

12,80

Fylkeskommuner

7,00

6,75

6,25

6,60

6,45

6,90

1,90

3,24

2,60

3,00

2,90

2,70

2,65

2,65

2,65

Kommuneforvaltningen

18,75

18,25

17,00

18,10

17,65

19,10

14,30

16,24

15,80

16,20

16,20

14,95

14,70

15,45

15,45

Fellesskatt

9,25

9,75

11,00

9,90

10,35

8,90

13,70

11,76

12,20

11,80

11,80

13,05

13,30

12,55

12,55

Alminnelig inntekt

28,00

28,00

28,00

28,00

28,00

28,00

28,00

28,00

28,00

28,00

28,00

28,00

28,00

28,00

28,00

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

2025³

Kommuner

11,30

11,60

11,60

11,40

11,35

11,80

11,80

11,80

11,55

11,10

12,15

10,95

11,15

10,95

12,75

Fylkeskommuner

2,65

2,65

2,65

2,65

2,60

2,65

2,65

2,65

2,60

2,45

2,70

2,40

2,45

2,35

2,65

Kommuneforvaltningen

13,95

14,25

14,25

14,05

13,95

14,45

14,45

14,45

14,15

13,55

14,85

13,35

13,60

13,30

15,40

Fellesskatt til staten⁴

14,05

13,75

13,75

12,95

13,05

10,55

9,55

8,55

7,85

8,45

7,15

8,65

8,40

8,70

6,60

Alminnelig inntekt

28,00

28,00

28,00

27,00

27,00

25,00

24,00

23,00

22,00

22,00

22,00

22,00

22,00

22,00

22,0

¹ Fra 1979 har maksimalsatsene vært brukt i samtlige kommuner og fylkeskommuner.

² Den betydelige reduksjonen i den fylkeskommunale skattøren i 2002 er knyttet til sykehusreformen.

³ Forslag i Nasjonalbudsjettet 2025 og Prop. 1 LS (2024–2025) Skatter og avgifter 2025. Økningen i de kommunale og fylkeskommunale skattørene og reduksjonen i fellesskatten til staten er knyttet til omleggingen av inntektssystemet. Skattørene skal fra og med inntektsåret 2025 ilegges på annen alminnelig inntekt, det vil si alminnelig inntekt eksklusive netto eierinntekt. Redusert skattegrunnlag og lavere kommunale inntekter fra formuesskatt skal erstattes gjennom økt skattøre på annen alminnelig inntekt.

⁴ Skattesatsen på fellesskatt til staten for noen kommuner i Troms og Finnmark (innsatssonen) er satt til 5,20 prosent i 2024.

Kilde: Finansdepartementet

Vedlegg 11
Utvalgte hovedtall for kommuneforvaltningen 2003–2023

Tabell 11.1 Utgifter, bruttoprodukt og konsum i kommuneforvaltningen i prosent av bruttonasjonalprodukt for Fastlands-Norge

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022¹

2023¹

Utgifter i alt

18,6

17,5

16,8

16,6

16,9

17,6

18,9

19,0

19,3

19,2

19,5

19,6

19,5

19,9

20,1

20,2

20,5

20,8

20,3

19,8

20,4

Bruttoprodukt

11,1

10,6

10,3

9,9

9,8

10,2

10,8

11,0

11,3

11,4

11,4

11,4

11,5

11,7

11,8

11,8

11,9

12,1

11,8

11,3

11,5

Konsum

13,3

12,7

12,4

12,1

11,7

12,3

13,3

13,3

13,6

13,6

13,7

13,8

14,0

14,2

14,4

14,4

14,5

14,8

14,8

14,2

14,5

1 Foreløpige tall

Kilde: Statistisk sentralbyrå.

Tabell 11.2 Sysselsetting i kommuneforvaltningen

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022¹

2023¹

Utførte timeverk

512,8

521,1

528,0

538,4

560,7

583,2

598,0

610,8

627,4

633,9

639,1

642,3

648,4

664,3

675,1

686,6

693,8

688,4

704,1

709,9

716,6

I pst. av utførte timeverk i alt

16,0

16,0

15,9

15,8

15,7

15,7

16,4

16,7

16,9

16,8

16,8

16,7

16,8

17,1

17,3

17,3

17,2

17,5

17,5

17,0

17,0

Sysselsatte personer (1000)

453,1

449,7

449,4

458,5

467,5

478,1

487,2

493,9

504,2

512,5

519,7

522,6

525,3

531,1

539,5

546,9

552,7

548,9

556,6

559,2

562,5

Årsverk, heltidsekvivalenter, for lønnstakere og selvstendige (1000 årsverk)

341,4

341,5

348,5

360,8

377,0

393,3

404,4

410,1

419,1

423,9

430,3

432,8

435,3

443,7

453,7

461,1

467,3

463,2

475,1

479,2

483,8

1 Foreløpige tall

Kilde: Statistisk sentralbyrå.

Vedlegg 12
Korrigert netto driftsresultat 2019–2023

Tabell 12.1 Beregning av korrigert netto driftsresultat¹. Kommune- og fylkeskommunekonsern. Mill. kr.

2019

2020

2021

2022

2023

Netto driftsresultat

11 205

18 488

30 132

23 705

9 025

+

Netto avdrag

20 668

22 164

25 147

26 508

29 508

=

Netto driftsresultat eks. avdrag

31 873

40 651

55 280

50 213

38 533

-

Kapitalslit

52 778

55 875

59 581

65 277

69 343

+

Inflasjonsgevinst

6 574

2 383

11 328

15 754

11 868

+

Bompenger

3 357

3 396

3 122

3 978

4 080

+

Mva.-kompensasjon investeringer

13 878

11 992

11 748

12 309

12 714

=

Korrigert netto driftsresultat

2 903

2 548

21 896

16 978

-2 148

Avvik netto driftsres. – korr. netto driftsres.

8 302

15 940

8 236

6 727

11 174

¹ Eventuelle avvik i regnestykkene skyldes avrunding.

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

Tabell 12.2 Beregning av korrigert netto driftsresultat. Kommune- og fylkeskommunekonsern. Prosent. av driftsinntektene¹

2019

2020

2021

2022

2023

Gj.snitt

Netto driftsresultat

2,0

3,1

4,7

3,5

1,3

2,9

+

Netto avdrag

3,7

3,8

4,0

4,0

4,2

3,9

=

Netto driftsresultat eks. avdrag

5,6

6,9

8,7

7,5

5,5

6,8

-

Kapitalslit

9,3

9,5

9,4

9,8

9,8

9,6

+

Inflasjonsgevinst

1,2

0,4

1,8

2,4

1,7

1,5

+

Bompenger

0,6

0,6

0,5

0,6

0,6

0,6

+

Mva.-kompensasjon investeringer

2,5

2,0

1,9

1,8

1,8

2,0

=

Korrigert netto driftsresultat

0,5

0,4

3,5

2,5

-0,3

1,3

Avvik netto driftsres. – korr. netto driftsres.

1,5

2,7

1,3

1,0

1,6

1,6

¹ Eventuelle avvik i regnestykkene skyldes avrunding.

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

Tabell 12.3 Beregning av korrigert netto driftsresultat. Kommunene inkl. Oslo. Prosent av driftsinntektene.¹

2019

2020

2021

2022

2023

Gj.snitt

Netto driftsresultat

1,9

2,7

4,3

3,0

0,8

2,5

+

Netto avdrag

3,7

3,9

4,1

4,0

4,3

3,8

=

Netto driftsresultat eks. avdrag

5,6

6,5

8,3

7,1

5,0

6,5

-

Kapitalslit

8,5

8,7

8,7

9,1

9,0

8,8

+

Inflasjonsgevinst

1,2

0,4

1,8

2,4

1,7

1,5

+

Mva.-kompensasjon investeringer

2,3

1,9

1,7

1,6

1,6

1,8

=

Korrigert netto driftsresultat

0,6

0,2

3,2

2,1

-0,7

1,1

Avvik netto driftsres. – korr. netto driftsres.

1,3

2,5

1,1

1,0

1,4

1,4

¹ Eventuelle avvik i regnestykkene skyldes avrunding.

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

Tabell 12.4 Beregning av korrigert netto driftsresultat. Fylkeskommunene. Prosent av driftsinntektene.¹

2019

2020

2021

2022

2023

Gj.snitt

Netto driftsresultat

2,6

5,7

7,4

6,4

4,2

5,2

+

Netto avdrag

3,4

3,2

3,4

3,5

3,7

3,4

=

Netto driftsresultat eks. avdrag

6,0

8,9

10,8

9,9

7,9

8,6

-

Kapitalslit

14,4

13,8

13,3

13,6

14,1

13,9

+

Inflasjonsgevinst

1,1

0,4

1,6

2,0

1,3

1,2

+

Bompenger

4,0

3,7

3,2

3,9

3,8

3,7

+

Mva.-kompensasjon investeringer

3,4

2,6

2,6

3,0

2,9

3,0

=

Korrigert netto driftsresultat

0,1

1,7

4,9

5,2

1,8

2,7

Avvik netto driftsres. – korr. netto driftsres.

2,5

4,1

2,5

1,2

2,4

2,5

¹ Eventuelle avvik i regnestykkene skyldes avrunding.

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

Vedlegg 13
Produksjonsindekser for kommunale tjenester for 2023

Det er i tidligere rapporter fra utvalget blitt presentert beregninger av en produksjonsindeks for kommunale tjenester basert på KOSTRA-data for årene 2000–2022. Produksjonsindeksen er et samlemål på kommunenes tjenesteproduksjon basert på indikatorer for tjenestetilbudet for de ulike sektorer. Dette vedlegget rapporter oppdaterte beregninger av produksjonsindeksen basert på data for 2023.

Den produksjonsindeksen som beregnes er basert på delindekser for barnehage, grunnskole, primærhelsetjeneste, pleie og omsorg, barnevern, sosialkontortjenester og kultur. De øvrige sektorer (administrasjon, teknisk sektor, samferdsel, bolig og næring) er utelatt fordi det er vanskelig å finne gode indikatorer på tjenesteproduksjonen. De tjenestene som er inkludert i totalindeksen utgjorde om lag 76 prosent av kommunenes brutto driftsutgifter i 2023.

Tabell 13.1 gir en oversikt over kriterier og vekter i delindeksene og hvilken vekt de enkelte delindekser har i totalindeksen. Produksjonsindeksen som beregnes for 2023 består i hovedsak av de samme indikatorene som den nye og forbedrede produksjonsindeksen som først ble rapportert i utvalgets rapport fra april 2009 (kapittel 3), i tillegg til endringer gjort i produksjonsindeksen for rapporteringsårene 2012, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019 og 2020 (dokumentert i utvalgets tidligere høstrapporter). Vektene i delindeksene og totalindeksen er oppdatert i forhold til utviklingen i budsjettandeler. I alt 297 kommuner har levert tilstrekkelige data til å kunne inngå i årets analyse. Andelen kommuner som inngår (83 prosent) er litt høyere enn i fjor.

Tabell 13.2 rapporterer sektorindekser, samlet produksjonsindeks og korrigert inntekt for alle kommunene i 2023, samt fylkesvise gjennomsnitt. Kommuner uten verdi på en sektorindeks får ikke beregnet en verdi for samlet produksjon. Både sektorindekser, og samlet produksjonsindeks er normalisert slik at veide gjennomsnitt (med antall innbyggere som vekter) er lik 100 for kommunene som inngår i beregningen av samlet produksjon. Også de fylkesvise gjennomsnittene er veid med innbyggertall som vekter. I tillegg vises netto driftsresultat for 2023. For sektorindeksene og samlet produksjonsindeks indikerer en indeksverdi over 100 at tjenestetilbudet er bedre enn gjennomsnittet, mens en verdi lavere enn 100 indikerer at tjenestetilbudet er dårligere enn landsgjennomsnittet. En verdi på 110 indikerer for eksempel at tjenestetilbudet er 10 prosent bedre enn landsgjennomsnittet.

Ved få observasjoner knyttet til enkelte indikatorer og grunnlagstall, blant annet i barnevern og kommunehelse, er faktisk tall ikke registrert i den offentlige statistikken. Regelen er normalt benyttet når antallet er lavere enn 4 (verdiene 0–3). For å øke antallet kommuner med beregnet indeksverdi og i enkelte tilfeller for at særlig små kommuner ikke skal bli målt for lavt, har vi erstattet manglende offentliggjøring av data med verdien 1,5.

Tabell 13.3 viser utviklingen i samlet produksjonsindeks, korrigert inntekt (KFI-U) og netto driftsresultat de tre siste årene.

Den første produksjonsindeksen ble utviklet av Borge mfl. (2001)[33] . I utvalgets rapport fra april 2009 ble det presentert en ny og forbedret produksjonsindeks for kommunene basert på data for 2007. Produksjonsindeksen ble forbedret ved å inkludere flere kvalitetsindikatorer, ved å inkludere kultursektoren og ved å ta hensyn til flere etterspørselsfaktorer enn alder. I arbeidet med produksjonsindeksen for 2012 ble en indikator for somatiske helseundersøkelser av barn og svangerskapskontroller inkludert i indeksen for primærhelse, mens en indikator for kvalifikasjonsprogrammet ble inkludert i indeksen for sosiale tjenester.

I produksjonsindeksen for 2015 ble det foretatt en revisjon av indikatorsettene for pleie og omsorg og grunnskole. For pleie og omsorg ble tidligere indikatorer for hjemmetjenester erstattet med totalt antall timer per uke til hjemmesykepleie og praktisk bistand, mens tidligere indikator for beboere i institusjon ble erstattet med totalt antall oppholdsdøgn i institusjon. For grunnskole ble nasjonale prøver på 8. trinn (korrigert for sosioøkonomiske faktorer) inkludert som ny indikator.

Høsten 2017 startet SSB med å publisere statistikk på forbruk av omsorgstjenester i løpet av året målt i døgn og timer etter tjenestetype. I produksjonsindeksen for 2016 ble derfor tidligere indikator for hjemmetjenester erstattet med ny tilgjengelig statistikk for praktisk bistand og hjemmesykepleie. I tillegg ble indikatoren for oppholdstid i barnehage erstattet med en ny indikator som baserte seg på en ny vekting hvor barn 0–2 år antas å ha en ressursinnsats/produksjon som er 60 prosent høyere enn barn 3–5 år. Videre ble indikatoren for timer utført av leger i primærhelsetjenesten erstattet med en indikator for fastlegekonsultasjoner (legens praksiskommune) for indeksen i 2017, i tillegg til at det ble inkludert to nye indikatorer i kultursektoren, henholdsvis timer åpne kommunale fritidssenter og barn i kulturskole.

I produksjonsindeksen for 2018 ble det gjort endringer i grunnskole og pleie og omsorg. Utdanningsdirektoratet startet med å beregne såkalte skolebidragsindikatorer for grunnskolene. Hovedformålet med skolebidragsindikatorer er at de skal reflektere skolenes og kommunenes bidrag til elevenes læringsutbytte, slik også tidligere indikatorer i indeksen har forsøkt å måle. Styrken til de nye skolebidragsindikatorene er at beregningene er gjort på individnivå, slik at læringsutbytte er korrigert for hver elevs sosioøkonomiske/foreldrebakgrunn.[34] Det ble inkludert tre indikatorer som måler skolebidrag på henholdsvis småbarn-, mellom- og ungdomstrinnet. Disse erstattet tidligere indikatorer for korrigerte grunnskolepoeng og nasjonale prøver. I pleie og omsorg ble det inkludert en supplerende indikator for hjemmetjenester, som består av totalt antall timer til alt annet enn hjemmesykepleie og praktisk bistand. Mange av disse tjenestene er både komplementære tjenester og substitutter for hjemmesykepleie og praktisk bistand, og vil også fange opp deler av aktiviseringstjenester.

I 2019 er det gjort tilpasninger i sektorindeksen for barnehage. Tidligere indikator som målte leke- og oppholdsareal er utelatt fra produksjonsindeksen som følge av mangel på positiv korrelasjon med foreldres vurdering av fysiske attributter rapportert i spørreundersøkelser (Foreldreundersøkelsen i barnehage). I tillegg er antall ansatte med barnehagelærerutdanning nå relatert til korrigerte oppholdstimer istedenfor totalt antall ansatte.

Skolebidragsindikatoren for ungdomstrinnet har ikke blitt rapportert i perioden 2020 til 2023 grunnet kansellerte eksamener. Dette medførte at indikatoren ble erstattet av en indikator som inkluderer grunnskolepoeng korrigert for sosioøkonomiske forskjeller, på samme måte som indikatoren var inkludert før Utdanningsdirektoratet startet med å publisere skolebidragsindikatorer. Utdanningsdirektoratet har også endret rapporteringen av mobbing ved skolene. Ettersom indikatoren er anonymisert for svært mange kommuner etter 2020, ble mobbing tatt ut fra indikatoren som måler læringsmiljøet i grunnskolesektoren.

I årets produksjonsindeks er det ikke gjort endringer i indikatorsettet.

Det bør understrekes at produksjonsindeksene sier noe om nivået på produksjonen i forhold til størrelsen på målgruppen, og at de i seg selv ikke sier noe om hvor effektiv den enkelte kommune er. For at totalindeksen skal si noe om effektivitet må den relateres til hvor store ressurser den enkelte kommune disponerer, og delindeksene kan bare si noe om effektivitet dersom de relateres til hvor store ressurser som er allokert til den enkelte sektor sett i forhold til målgruppen. En kommune med samlet produksjonsindeks lavere enn 100 vil kunne være effektiv dersom produksjonen er høy relativt til de ressurser kommunen disponerer, og en kommune med delindeks lavere enn 100 vil kunne være effektiv dersom produksjonen er høy relativt til mengden av ressurser som er allokert til sektoren.

Tabell 13.1 Oversikt over indikatorer og vekter i delindeksene og samlet produksjonsindeks, 2023

Sektor / Indikator

Vekt

Barnehage (BH)

0,148

Korrigerte oppholdstimer i kom. og private barnehager i forhold til behovskorrigert innbyggertall

0,800

Ansatte med barnehagelærerutdanning i forhold til korrigerte oppholdstimer

0,200

Grunnskole (GS)

0,240

Skolebidrag småbarntrinnet

0,250

Skolebidrag mellomtrinnet

0,250

Korrigerte grunnskolepoeng

0,250

Læringsmiljø

0,187

Andel innbyggere i alderen 6–9 år med plass i kommunale SFO

0,032

Andel av brukerne av kommunale SFO med fulltidsplass

0,031

Primærhelsetjeneste (PH)

0,072

Antall fastlegekonsultasjoner (legens praksiskommune) i forhold til behovskorrigert innbyggertall

0,457

Fysioterapiårsverk (F233, 241 og 253) i forhold til behovskorrigert innbyggertall

0,344

Antall helseundersøkelser barn og svangerskapskontroller i forhold behovskorrigert innbyggertall

0,199

Pleie og omsorg (PO)

0,378

Timer hjemmesykepleie og praktisk bistand i forhold til behovskorrigert innbyggertall

0,471

Timer til annet enn hjemmesykepleie og praktisk bistand i forhold til behovskorrigert innbyggertall

0,118

Oppholdsdøgn i institusjon i alt i forhold til behovskorrigert innbyggertall

0.329

Andelen av institusjonsplasser som er i enerom

0,082

Barnevern (BV)

0,038

Barn omfattet av barnevernsundersøkelse i forhold til behovskorrigert innbyggertall

0,304

Barn 0–17 år omfattet av tiltak i forhold til behovskorrigert innbyggertall

0,496

Andel ansatte med fagutdanning

0,200

Sosialkontortjenester (SK)

0,072

Antall sosialhjelpstilfeller i forhold til behovskorrigert innbyggertall

0,471

Gjennomsnittlig utbetaling per stønadsmåned

0,471

Nettoutgifter til kvalifiseringsordningen i forhold til behovskorrigert innbyggertall

0,058

Kultur (KU)

0,052

Bokbestand ved bibliotekene per innbygger

0,146

Utlån av bøker per innbygger

0,146

Antall kinoforestillinger per innbygger

0,031

Besøk kino per innbygger

0,031

Støtte til aktivitetstilbud til barn og unger per innbygger 6–18 år

0,146

Kommunale fritidssenter, timer åpen årlig per 1 000 innbyggere 6–20 år

0,146

Barn 6–15 år i kommunens kulturskole (prosent)

0,354

Note: Tilhørende sektorvekt er angitt med høyrejusterte, fete bokstaver

Tabell 13.2 Produksjonsindekser, inntekter per innbygger korrigert for variasjoner i utgiftsbehov (KFI-U) og netto driftsresultat¹. Landsgjennomsnitt = 100 for produksjonsindekser og korrigert inntekt. Netto driftsresultat oppgitt i prosent av brutto driftsinntekter. Tall for 2023.

Kommune

Barnehage

Grunnskole

Prim. helse

Pleie og omsorg

Barnevern

Sosial

Kultur

Samlet

Korrigert inntekt (KFI-U)

Nto. dr.res.

3001

Halden

101,0

98,6

89,6

100,6

104,0

121,4

63,3

99,1

93

-1,2

3002

Moss

97,0

100,9

94,5

119,8

94,6

101,8

80,0

105,8

95

-1,6

3003

Sarpsborg

99,9

100,2

94,0

97,1

138,3

101,6

62,2

98,1

96

0,5

3004

Fredrikstad

100,6

99,7

92,7

94,1

105,9

97,4

74,5

96,0

95

-0,1

3005

Drammen

96,4

99,9

102,1

90,0

99,3

89,4

76,5

93,8

90

0,7

3006

Kongsberg

99,9

101,9

103,3

102,4

84,4

73,3

140,2

101,1

95

-0,3

3007

Ringerike

102,1

99,0

100,1

92,6

105,6

105,6

92,2

97,5

93

-0,3

3011

Hvaler

101,9

53,9

118,8

152,8

122,1

75,8

106

-4,4

3012

Aremark

103,6

75,9

115,4

120,3

118,4

117,3

102

2,0

3013

Marker

91,4

97,7

103,2

83,0

139,3

90,5

156,1

95,7

97

1,1

3014

Indre Østfold

98,5

99,8

95,4

103,9

104,2

91,2

74,5

99,1

94

1,3

3015

Skiptvet

102,1

96,6

84,9

98,9

165,5

108,9

67,1

99,4

98

-2,7

3016

Rakkestad

105,0

99,3

102,1

91,5

174,4

134,6

75,0

101,5

96

-2,9

3017

Råde

103,0

99,1

90,1

96,2

136,9

99,7

50,4

96,9

91

4,9

3018

Våler

99,3

97,1

107,2

100,0

135,4

78,6

13,0

95,0

93

0,6

3019

Vestby

103,5

99,2

85,3

85,9

89,3

97,2

63,5

91,4

94

0,1

3020

Nordre Follo

94,6

103,1

108,7

92,4

97,9

100,1

127,8

99,0

94

2,5

3021

Ås

98,3

101,2

86,7

88,7

107,4

104,6

94,2

95,1

95

-1,4

3022

Frogn

95,7

101,5

102,6

93,4

115,1

96,6

64,2

95,9

98

-1,9

3023

Nesodden

94,8

99,5

96,4

81,7

93,4

111,5

60,3

90,4

92

2,6

3024

Bærum

93,8

102,0

104,5

96,5

73,8

80,1

65,6

94,3

105

3,7

3025

Asker

94,5

101,1

104,3

104,1

80,6

80,1

75,9

97,9

98

3,2

3026

Aurskog-Høland

99,7

100,4

84,6

75,9

110,1

103,7

64,6

88,6

93

1,2

3027

Rælingen

99,7

100,8

95,3

91,6

94,9

77,3

65,1

93,0

91

-1,5

3028

Enebakk

93,9

97,9

86,9

81,2

120,5

98,6

72,6

89,8

90

-0,3

3029

Lørenskog

91,9

100,4

94,0

82,2

104,0

116,2

63,7

91,2

95

0,0

3030

Lillestrøm

94,3

100,4

98,6

89,7

108,3

105,5

106,6

96,3

94

1,0

3031

Nittedal

99,3

101,2

82,1

96,5

91,8

105,6

68,5

96,0

95

0,0

3032

Gjerdrum

99,6

99,3

115,0

100,3

99,5

81,4

95,8

99,4

94

-1,6

3033

Ullensaker

97,0

99,1

102,7

92,1

89,9

91,5

68,9

93,9

93

-0,4

3034

Nes

100,9

99,4

97,8

74,3

94,0

92,0

94,8

89,0

92

2,1

3035

Eidsvoll

100,6

97,8

96,9

81,9

112,4

100,9

49,8

90,4

94

-0,2

3036

Nannestad

91,1

97,5

90,6

111,8

117,3

76,7

61,7

98,8

90

0,2

3037

Hurdal

101,2

99,4

83,6

96,0

134,0

80,8

110,5

97,8

94

1,6

3038

Hole

95,2

101,4

98,2

85,6

119,8

94,3

81,8

93,4

93

-3,7

3039

Flå

101,3

109,0

104,9

67,3

91,1

182,4

129

0,0

3040

Nesbyen

106,0

97,4

97,9

150,0

102,3

69,8

183,0

121,2

128

-3,1

3041

Gol

98,5

96,9

82,1

110,2

121,3

95,2

130,4

103,7

112

3,4

3042

Hemsedal

87,6

99,9

135,9

132,3

32,9

83,6

198,7

114,3

153

8,5

3043

Ål

96,9

96,9

91,1

101,5

88,9

110,7

154,0

101,9

109

21,6

3044

Hol

97,9

99,7

103,9

111,2

100,3

82,8

203,3

108,3

161

1,6

3045

Sigdal

95,6

98,1

119,2

89,7

110,7

74,6

130,6

96,6

101

3,1

3046

Krødsherad

93,9

100,3

94,9

106,8

90,6

58,8

97,4

97,9

103

8,9

3047

Modum

99,6

96,9

103,8

106,1

117,5

96,8

88,4

101,6

92

2,8

3048

Øvre Eiker

101,7

100,6

94,3

113,2

132,2

114,9

131,8

108,9

90

-1,5

3049

Lier

100,2

100,5

109,0

94,8

89,5

86,0

80,6

96,4

94

0,1

3050

Flesberg

97,5

99,8

91,8

105,1

110,7

52,8

104

-10,1

3051

Rollag

89,6

167,5

94,4

156,2

102,1

123

0,4

3052

Nore og Uvdal

99,1

101,2

101,5

102,9

134,2

79,2

218,4

107,3

150

6,5

3053

Jevnaker

95,9

100,0

83,1

90,6

104,0

91,3

98,5

94,1

92

3,3

3054

Lunner

100,2

98,6

100,8

91,2

102,6

113,2

20,9

93,4

92

-3,7

Viken

97,2

100,3

98,4

95,3

100,5

95,2

81,5

96,5

95,7

0,9

301

Oslo

95,2

103,6

112,0

96,0

80,7

100,5

112,5

99,5

103

-0,8

3401

Kongsvinger

102,9

98,4

103,8

85,3

128,0

102,5

82,2

95,1

96

-0,1

3403

Hamar

99,9

101,1

108,0

116,0

85,8

108,9

131,1

108,6

96

4,4

3405

Lillehammer

102,3

100,1

99,0

91,1

126,6

81,5

95,6

96,4

96

1,2

3407

Gjøvik

103,4

100,2

98,2

96,3

118,6

102,7

66,4

98,2

95

4,0

3411

Ringsaker

106,5

97,0

104,6

92,6

120,8

112,2

65,2

97,6

94

2,0

3412

Løten

100,6

98,9

102,2

88,4

99,6

94,1

83,7

94,3

92

2,9

3413

Stange

104,6

100,9

83,4

96,9

95,3

93,9

74,7

96,6

93

-0,2

3414

Nord-Odal

93,6

97,8

98,7

121,8

135,2

132,8

49,5

107,7

102

0,2

3415

Sør-Odal

100,0

95,8

103,4

126,2

116,3

125,0

106,3

111,9

95

-2,6

3416

Eidskog

100,1

97,4

111,8

111,5

167,1

134,2

79,7

108,5

98

-6,0

3417

Grue

104,2

94,8

93,5

94,4

96,5

110,4

62,6

95,5

100

-2,6

3418

Åsnes

99,0

97,5

101,6

103,7

137,7

119,6

91,7

103,2

99

-5,3

3419

Våler

85,4

97,9

92,6

112,9

174,8

97,4

201,5

109,6

101

1,0

3420

Elverum

100,9

100,2

101,0

103,3

117,0

113,2

75,1

101,8

95

0,6

3421

Trysil

102,9

100,9

89,5

105,1

126,8

113,7

170,0

107,5

106

0,4

3422

Åmot

110,9

99,3

98,9

102,2

155,8

110,2

106,8

105,4

117

1,5

3423

Stor-Elvdal

84,7

102,7

83,8

105,8

128,9

96,4

159,1

103,3

108

-3,0

3424

Rendalen

93,4

96,2

64,2

81,8

57,8

109,1

269,0

96,5

119

11,9

3425

Engerdal

98,8

83,9

102,2

169,8

136,1

137,4

112

1,0

3426

Tolga

98,8

100,3

80,2

64,0

81,2

104,5

285,3

94,1

112

-2,8

3427

Tynset

112,3

97,6

91,3

103,8

91,7

104,1

167,2

105,5

104

1,7

3428

Alvdal

97,5

94,3

94,7

112,6

90,6

137,3

142,4

107,2

108

5,0

3429

Folldal

93,5

98,4

97,3

99,1

65,9

92,2

335,5

108,5

110

-2,0

3430

Os

101,7

94,8

88,0

109,6

137,8

76,3

293,4

111,6

106

-12,3

3431

Dovre

102,8

95,8

103,2

87,9

174,9

93,1

155,0

100,3

100

5,1

3432

Lesja

103,8

98,5

86,5

103,7

107,8

61,9

127,9

99,7

119

7,2

3433

Skjåk

107,3

96,5

93,5

92,3

126,1

65,6

357,2

108,8

122

3,2

3434

Lom

102,9

96,0

91,3

121,1

121,9

83,8

120,5

107,5

129

10,9

3435

Vågå

97,0

95,4

91,2

98,8

102,2

117,0

140,8

100,8

106

3,5

3436

Nord-Fron

94,4

96,7

103,0

89,4

90,5

121,9

156,8

98,7

123

9,0

3437

Sel

100,5

95,0

107,0

96,2

136,0

144,8

143,4

104,8

101

-0,9

3438

Sør-Fron

101,9

94,4

103,9

98,6

102,9

91,5

100,9

98,2

118

9,3

3439

Ringebu

97,7

98,1

85,0

129,1

109,8

102,0

144,1

111,9

107

6,0

3440

Øyer

101,3

99,6

88,0

90,6

103,2

106,9

147,4

98,8

100

4,8

3441

Gausdal

101,7

100,2

81,2

99,0

127,7

65,8

100,8

97,2

101

5,3

3442

Østre Toten

102,1

99,1

101,3

93,3

99,5

85,7

85,2

95,8

93

3,7

3443

Vestre Toten

100,3

99,1

97,7

83,8

129,4

99,6

70,0

93,1

94

-3,3

3446

Gran

101,9

99,6

95,4

113,9

94,2

113,4

93,2

105,5

92

0,0

3447

Søndre Land

96,4

97,6

89,6

122,3

121,4

95,2

108,5

107,5

94

-1,4

3448

Nordre Land

99,7

96,5

115,3

106,8

103,3

73,7

88,4

100,4

104

1,8

3449

Sør-Aurdal

94,7

96,9

81,3

109,7

74,4

93,3

166,6

102,8

111

1,1

3450

Etnedal

92,6

88,5

88,2

120,3

115,8

183,3

117

-2,3

3451

Nord-Aurdal

100,5

96,5

109,5

107,4

146,4

115,3

159,1

108,7

105

-4,3

3452

Vestre Slidre

96,4

100,7

74,2

95,8

147,3

109,0

218,5

104,8

114

-2,2

3453

Øystre Slidre

91,9

95,6

96,9

85,5

116,4

136,2

214,7

101,2

112

1,0

3454

Vang

99,4

102,0

91,5

152,1

196,1

103,2

175,7

127,3

157

4,9

Innlandet

101,5

98,8

98,6

100,4

115,1

103,8

105,0

101,1

98,7

1,4

3801

Horten

98,4

100,3

91,4

76,9

104,3

117,9

154,5

94,8

89

-0,4

3802

Holmestrand

102,4

99,2

102,2

101,7

112,3

80,4

71,6

98,6

95

1,6

3803

Tønsberg

102,2

100,0

92,7

101,0

97,3

101,3

96,7

100,0

91

-2,2

3804

Sandefjord

101,4

100,4

102,5

86,7

80,2

97,5

86,4

93,8

90

4,8

3805

Larvik

100,8

100,3

98,5

88,9

108,7

101,9

71,8

94,9

91

1,7

3806

Porsgrunn

105,9

99,9

96,7

89,9

96,7

86,7

97,4

95,6

96

6,0

3807

Skien

99,8

99,4

93,0

110,0

97,7

97,0

85,1

102,0

93

2,6

3808

Notodden

104,0

97,7

90,7

101,8

123,6

99,2

95,9

100,7

100

0,1

3811

Færder

98,4

98,1

81,8

105,0

99,1

102,4

93

-1,7

3812

Siljan

93,8

101,6

85,7

71,6

138,3

75,1

101,6

87,5

97

-0,3

3813

Bamble

105,2

99,9

91,1

85,2

114,6

104,0

84,9

94,6

98

-0,5

3814

Kragerø

104,7

100,1

89,0

98,8

86,2

129,0

119,9

102,1

101

-5,9

3815

Drangedal

95,4

98,1

95,8

111,4

111,7

126,2

145,1

107,6

100

2,7

3816

Nome

109,8

99,1

85,0

129,2

148,1

111,3

202,3

119,2

102

-2,4

3817

Midt-Telemark

98,6

97,5

103,7

100,3

99,9

123,4

115,1

102,0

98

-2,4

3818

Tinn

103,9

100,1

99,0

126,3

116,4

84,5

232,1

116,8

154

13,2

3819

Hjartdal

99,0

86,3

95,0

155,3

98,0

335,1

142

0,2

3820

Seljord

103,1

95,9

99,7

93,0

191,9

132,7

170,4

106,3

113

2,0

3821

Kviteseid

91,9

97,5

55,1

102,3

134,8

88,8

131,2

98,0

104

5,2

3822

Nissedal

97,2

103,2

81,8

148,3

136,7

112,4

237,6

126,7

139

5,5

3823

Fyresdal

91,8

94,8

92,6

133,8

190,2

127,6

290,4

125,1

154

13,5

3824

Tokke

105,0

99,1

103,7

122,3

122,4

94,4

263,4

118,1

161

6,0

3825

Vinje

104,3

97,4

106,3

124,4

91,8

110,8

153,1

112,9

197

4,7

Vestfold og Telemark

101,7

99,7

96,0

96,5

101,5

100,3

100,9

98,7

95,9

1,6

4201

Risør

98,2

98,9

80,8

95,1

126,8

94,9

46,3

94,1

98

-3,3

4202

Grimstad

98,5

97,4

89,0

127,5

102,4

105,3

84,7

108,4

94

-0,3

4203

Arendal

101,4

99,8

99,6

95,4

90,0

96,8

88,3

97,2

93

-0,4

4204

Kristiansand

101,2

99,7

98,3

102,0

79,1

91,1

97,7

99,2

94

2,1

4205

Lindesnes

103,9

97,5

94,8

107,9

111,9

68,7

81,0

99,8

99

2,8

4206

Farsund

104,6

96,5

83,6

94,3

100,7

69,8

168,1

97,9

95

0,5

4207

Flekkefjord

98,3

98,3

106,4

108,3

75,0

73,0

126,9

101,4

100

0,1

4211

Gjerstad

100,1

100,7

102,6

115,5

119,0

100,8

99

-1,3

4212

Vegårshei

103,6

98,8

83,3

122,2

117,4

101,9

91,6

107,8

97

-1,4

4213

Tvedestrand

102,2

96,3

112,7

99,1

114,8

112,5

147,8

104,0

97

-2,5

4214

Froland

97,7

98,7

88,4

104,2

113,2

83,5

105,3

99,7

99

-1,2

4215

Lillesand

102,3

96,8

100,4

105,2

91,5

109,7

62,0

99,9

94

-1,5

4216

Birkenes

100,9

96,7

96,4

105,0

82,3

85,0

116,8

100,1

96

0,0

4217

Åmli

96,6

95,6

92,4

62,6

109,5

51,8

146,9

83,1

119

8,0

4218

Iveland

106,1

93,3

104,6

97,4

95,1

70,4

68,8

94,7

124

13,4

4219

Evje og Hornnes

93,3

99,0

87,5

82,3

90,2

103,4

121,1

92,2

98

3,8

4220

Bygland

108,8

97,7

119,2

166,6

83,6

189,4

159

9,3

4221

Valle

107,9

109,8

53,7

51,7

212,7

199

13,5

4222

Bykle

112,7

154,8

138,0

46,2

104,1

713,4

357

16,4

4223

Vennesla

105,8

95,8

98,3

99,0

113,0

97,0

76,1

98,4

98

1,1

4224

Åseral

99,8

99,2

125,6

72,8

108,5

167,1

219

17,1

4225

Lyngdal

94,6

96,3

108,6

100,3

98,6

68,0

109,6

97,2

94

3,5

4226

Hægebostad

96,7

96,0

106,4

54,6

89,2

175,6

94

1,0

4227

Kvinesdal

98,8

94,9

96,4

101,2

62,4

79,6

185,8

100,4

133

11,9

4228

Sirdal

84,5

101,0

85,1

113,8

72,0

64,4

295,2

108,6

199

6,0

Agder

100,9

98,5

97,0

102,9

91,3

90,1

98,8

99,6

96,7

1,5

1101

Eigersund

101,9

99,4

93,0

106,8

116,3

123,2

83,9

103,7

97

2,7

1103

Stavanger

95,0

102,4

105,5

93,7

83,3

108,8

114,0

98,6

100

3,2

1106

Haugesund

107,7

98,9

93,5

110,5

120,3

109,2

125,3

107,1

96

-0,5

1108

Sandnes

99,9

100,9

90,4

94,1

84,4

108,6

83,8

96,4

94

4,7

1111

Sokndal

93,9

96,1

83,2

126,8

175,7

112,3

201,3

116,1

104

4,5

1112

Lund

98,7

97,0

84,7

89,5

141,0

64,6

175,4

97,0

101

-1,0

1114

Bjerkreim

90,9

97,0

119,6

89,6

199,7

132,1

186,0

106,0

110

6,8

1119

Hå

93,9

96,9

89,4

96,1

132,1

91,5

107,2

97,1

89

6,3

1120

Klepp

99,9

98,6

102,4

102,7

110,7

96,5

95,0

100,7

90

5,9

1121

Time

103,1

98,9

93,7

94,9

87,6

100,7

138,2

99,4

92

1,5

1122

Gjesdal

102,9

100,3

85,5

99,3

124,4

111,3

100,6

101,0

94

1,0

1124

Sola

104,0

100,7

94,8

99,7

88,3

104,0

83,9

99,3

97

5,9

1127

Randaberg

99,5

101,3

127,0

114,5

111,6

131,4

80,4

109,3

95

2,7

1130

Strand

98,4

96,6

99,0

84,6

100,5

103,9

127,9

94,8

94

-1,5

1133

Hjelmeland

98,9

100,8

99,6

81,5

210,6

109,7

202,6

103,2

144

8,5

1134

Suldal

100,0

99,7

87,2

115,5

78,3

178,3

198

20,5

1135

Sauda

103,9

99,2

83,3

92,0

92,1

124,9

115,1

98,4

168

17,6

1144

Kvitsøy

81,9

62,3

137,0

59,9

59,9

172,7

149

6,7

1145

Bokn

117,4

102,5

109,6

65,1

112,3

256,4

125

3,1

1146

Tysvær

103,2

96,6

91,2

130,2

144,3

122,7

81,3

112,8

118

6,2

1149

Karmøy

106,9

96,7

76,8

114,5

115,8

112,2

105,1

105,8

93

0,7

1151

Utsira

99,4

108,3

483,1

188

14,5

1160

Vindafjord

101,5

96,7

86,2

105,0

118,4

121,5

64,9

100,8

101

5,0

Rogaland

99,9

100,0

95,9

99,7

100,5

108,8

105,7

100,5

97,6

3,5

4601

Bergen

102,3

101,2

100,7

103,1

90,7

97,1

93,7

100,9

98

0,7

4602

Kinn

109,1

99,5

102,3

103,4

134,6

98,5

89,2

103,3

103

-1,2

4611

Etne

96,5

98,9

95,7

95,6

124,9

115,1

126,7

100,7

107

0,6

4612

Sveio

101,8

97,0

72,8

104,2

113,0

97,4

90,4

99,0

91

0,5

4613

Bømlo

105,8

95,6

91,6

117,6

100,3

98,5

122,9

107,0

96

-3,9

4614

Stord

110,4

95,8

86,3

115,7

104,8

90,7

68,8

103,4

95

-0,2

4615

Fitjar

110,8

98,2

77,5

111,3

94,1

91,3

101,3

103,0

105

-0,2

4616

Tysnes

100,5

95,3

75,0

95,1

117,3

87,9

131,0

96,7

108

-0,7

4617

Kvinnherad

105,0

98,9

94,5

115,7

105,8

95,7

130,7

107,5

118

8,5

4618

Ullensvang

99,3

99,2

94,3

126,2

131,4

72,6

141,3

110,5

157

7,5

4619

Eidfjord

103,4

108,9

98,5

90,8

155,6

306,8

229

11,7

4620

Ulvik

86,1

114,3

75,4

118,0

138,1

249,8

116

-3,2

4621

Voss

103,4

99,1

96,4

105,1

117,3

110,8

108,3

103,8

107

-0,6

4622

Kvam

104,4

97,8

106,0

115,8

127,6

106,1

203,6

113,4

115

0,8

4623

Samnanger

91,0

95,7

75,9

76,5

109,6

99,7

113,8

88,1

113

3,0

4624

Bjørnafjorden

105,8

100,0

92,2

118,0

92,5

81,7

57,5

103,3

92

-1,6

4625

Austevoll

101,3

94,1

83,6

91,3

126,4

91,2

100,2

94,7

106

-1,8

4626

Øygarden

104,4

98,2

99,3

86,5

96,3

100,7

69,1

93,4

98

-0,5

4627

Askøy

106,0

98,6

90,2

94,8

105,2

101,1

49,3

95,5

89

-1,7

4628

Vaksdal

92,8

102,6

86,7

90,2

76,0

108,3

69,1

93,0

178

23,6

4629

Modalen

124,5

140,6

136,1

52,0

161,0

220

-0,1

4630

Osterøy

103,0

97,6

89,2

95,1

107,6

93,4

94,2

96,8

95

-3,2

4631

Alver

106,3

97,9

101,4

126,0

120,7

91,1

81,2

109,5

100

-1,7

4632

Austrheim

104,6

99,8

70,7

81,1

103,2

138,3

153,1

97,0

108

-0,3

4633

Fedje

87,9

92,2

100,1

124,6

136,0

367,5

124

-1,7

4634

Masfjorden

92,7

101,0

94,9

147,7

149,4

124,2

265,6

129,0

154

7,7

4635

Gulen

115,7

98,3

63,6

132,6

155,9

124,2

185,6

119,9

127

0,4

4636

Solund

84,5

73,3

104,9

64,0

423,2

129

0,5

4637

Hyllestad

101,7

112,3

86,0

119,6

82,4

572,0

113

-2,8

4638

Høyanger

95,2

99,9

93,2

125,9

138,9

89,9

267,2

118,0

165

10,8

4639

Vik

108,7

95,0

91,2

183,4

134,5

90,1

165,7

135,0

142

9,7

4640

Sogndal

104,5

101,0

101,4

147,5

77,2

100,4

111,9

118,7

109

1,6

4641

Aurland

92,8

101,6

114,6

101,0

107,3

63,0

193,7

103,2

207

17,7

4642

Lærdal

99,6

98,5

92,3

161,8

162,7

93,4

193,9

129,2

115

13,3

4643

Årdal

98,4

101,3

92,7

131,8

124,7

90,5

217,1

117,9

116

-0,3

4644

Luster

100,6

98,5

111,1

124,3

87,9

109,8

138,8

112,0

128

5,6

4645

Askvoll

102,3

95,3

87,6

101,7

128,4

127,5

54,0

99,6

108

-3,5

4646

Fjaler

97,5

100,2

73,6

104,4

94,9

71,7

78,8

96,1

104

-3,0

4647

Sunnfjord

106,2

101,1

106,0

109,0

82,0

95,3

106,2

104,3

102

1,1

4648

Bremanger

106,1

99,8

95,2

140,7

107,8

87,1

196,5

120,3

137

5,4

4649

Stad

108,7

97,6

86,4

118,4

96,4

94,2

110,1

106,6

99

0,1

4650

Gloppen

106,2

97,1

107,8

106,3

94,1

108,1

150,4

106,2

100

-0,7

4651

Stryn

112,1

96,6

91,8

115,8

102,1

88,6

104,3

105,8

95

0,3

Vestland

103,7

99,7

97,4

107,3

99,6

96,7

97,9

102,7

102,2

0,7

1505

Kristiansund

104,9

100,5

103,3

119,7

81,3

100,1

64,5

106,0

96

-0,4

1506

Molde

100,9

99,4

114,8

112,6

91,0

73,4

117,2

104,4

100

-2,3

1507

Ålesund

101,9

98,5

95,5

90,1

80,1

90,9

87,2

93,8

95

2,5

1511

Vanylven

98,2

96,8

119,9

139,7

153,3

114,8

199,1

123,6

99

-3,1

1514

Sande

92,0

97,1

88,5

139,6

97,2

116,2

144,5

115,6

101

-2,5

1515

Herøy

112,3

97,0

96,3

126,8

118,9

117,3

125,6

114,3

91

-6,7

1516

Ulstein

106,5

98,1

108,2

116,0

109,0

126,0

127,3

110,8

92

-1,7

1517

Hareid

107,4

94,9

98,6

136,8

149,3

87,2

142,7

116,9

92

-10,3

1520

Ørsta

107,7

99,1

106,9

102,9

121,8

105,1

91,2

103,3

92

-3,6

1525

Stranda

101,6

101,5

82,3

117,7

116,2

72,1

128,6

106,1

98

4,4

1528

Sykkylven

105,1

96,0

85,1

93,4

114,1

95,2

86,0

95,7

94

1,7

1531

Sula

108,6

97,7

92,9

102,0

73,4

85,4

90

-1,4

1532

Giske

104,0

97,5

77,7

107,9

102,8

94,6

70,0

99,6

93

0,3

1535

Vestnes

102,5

94,3

69,3

161,4

96,9

124,9

117,2

122,6

98

0,5

1539

Rauma

98,2

98,1

95,5

85,8

73,9

109,1

111,8

93,9

102

2,1

1547

Aukra

98,4

100,2

82,9

111,9

108,8

141,3

158,9

109,4

187

26,9

1554

Averøy

108,4

96,8

86,6

102,6

89,8

153,4

114,2

104,7

98

-3,0

1557

Gjemnes

100,3

95,3

69,6

108,6

98,5

153,3

58,9

101,6

98

6,0

1560

Tingvoll

102,5

96,7

84,9

98,8

127,9

84,2

199,1

103,1

102

-8,0

1563

Sunndal

100,5

95,8

90,2

103,8

157,7

103,7

133,9

104,0

114

0,9

1566

Surnadal

108,8

94,6

82,5

110,5

134,0

100,4

148,1

106,5

104

-0,7

1573

Smøla

97,5

98,7

103,2

136,0

277,4

101,6

211,1

125,8

124

-3,0

1576

Aure

100,3

98,5

85,7

100,4

118,2

73,4

149,8

100,2

118

0,1

1577

Volda

106,4

98,8

103,2

126,9

94,4

112,5

108,4

112,2

98

2,5

1578

Fjord

100,6

97,4

100,4

137,3

115,0

81,2

528,1

135,1

130

0,8

1579

Hustadvika

104,9

100,4

84,9

112,8

80,9

91,5

78,6

102,1

99

-2,3

Møre og Romsdal

103,3

98,3

96,6

108,8

98,6

98,1

108,2

103,4

99,1

0,0

5001

Trondheim

102,9

100,0

109,1

90,9

88,7

103,6

101,4

97,5

98

1,8

5006

Steinkjer

104,7

94,4

94,2

111,5

130,2

125,5

104,9

106,5

98

-2,8

5007

Namsos

103,0

96,2

98,5

108,0

99,7

107,0

154,6

105,8

108

-2,1

5014

Frøya

95,5

93,1

86,8

80,3

112,6

141,1

555,2

116,4

150

-2,7

5020

Osen

106,0

99,7

119,8

74,9

73,2

113,1

120

1,4

5021

Oppdal

110,7

98,2

90,7

130,3

163,1

91,4

158,5

116,8

106

1,4

5022

Rennebu

83,6

97,2

105,1

123,6

227,2

78,7

177,1

113,5

119

-8,3

5025

Røros

99,4

98,2

79,9

98,0

128,3

99,9

178,3

102,4

104

-7,2

5026

Holtålen

110,5

96,9

70,8

68,2

85,4

125,5

214,4

93,9

103

-2,0

5027

Midtre Gauldal

109,7

96,6

88,2

96,7

154,4

142,5

98,2

103,5

93

-3,8

5028

Melhus

105,1

97,9

97,4

96,6

106,6

117,8

97,2

100,2

92

-0,2

5029

Skaun

106,9

99,0

84,9

100,2

90,4

96,7

94,1

98,9

93

-2,6

5031

Malvik

98,3

100,5

101,4

76,3

143,4

113,7

97,8

93,5

93

-1,5

5032

Selbu

106,1

92,9

90,9

98,5

113,9

112,9

167,8

103,0

99

-0,4

5033

Tydal

100,9

134,6

106,5

101,2

399,2

197

13,6

5034

Meråker

102,5

100,6

90,4

112,7

176,1

130,5

190,4

114,4

113

2,4

5035

Stjørdal

104,5

98,0

91,3

94,2

121,4

122,9

91,2

99,3

89

-2,6

5036

Frosta

104,5

95,8

99,6

109,1

180,5

90,4

101,8

105,5

99

-0,7

5037

Levanger

104,6

96,9

97,8

84,3

130,5

89,4

78,7

93,1

94

-1,1

5038

Verdal

104,5

98,5

86,7

77,9

157,6

98,7

86,9

92,4

93

0,5

5041

Snåsa

111,6

92,0

95,2

120,5

86,1

96,2

193,8

111,3

108

0,1

5042

Lierne

99,9

99,4

88,8

122,0

87,2

96,8

228,4

113,3

117

4,4

5043

Røyrvik

114,2

92,5

169,1

165,7

191,3

331,0

155

-7,6

5044

Namsskogan

107,7

66,1

122,2

109,6

156,5

220,9

167

10,0

5045

Grong

101,7

96,2

89,2

114,7

126,4

148,4

163,6

111,9

116

1,8

5046

Høylandet

97,6

97,4

104,2

116,8

151,0

149,5

220,3

117,4

109

0,9

5047

Overhalla

105,8

96,8

88,4

95,5

116,6

135,5

139,9

102,8

101

-1,9

5049

Flatanger

97,7

127,2

114,8

115,5

70,2

349,1

147

8,1

5052

Leka

101,9

99,4

107,4

98,7

138,5

273,6

153

0,5

5053

Inderøy

101,4

93,0

99,7

74,4

83,8

94,4

169,4

91,4

101

-1,4

5054

Indre Fosen

106,4

96,9

82,5

105,9

159,4

97,7

151,6

106,0

95

-3,6

5055

Heim

109,7

97,4

81,5

110,0

147,6

120,7

123,3

107,8

114

5,1

5056

Hitra

97,2

96,8

90,1

130,3

94,3

124,9

142,1

113,3

111

-2,8

5057

Ørland

108,1

97,4

103,7

90,4

135,1

112,8

154,5

102,3

99

-3,7

5058

Åfjord

107,2

99,4

97,7

114,7

127,7

106,3

159,3

110,9

134

-2,5

5059

Orkland

105,1

98,9

95,2

89,4

121,2

110,5

97,4

97,5

97

3,0

5060

Nærøysund

103,7

96,6

94,7

128,0

150,6

134,0

127,8

115,7

116

1,1

5061

Rindal

109,5

99,4

80,8

95,6

61,9

86,3

141,7

98,0

105

2,3

Trøndelag

103,6

98,4

100,3

95,0

110,5

108,4

116,5

100,1

99,3

0,2

1804

Bodø

101,8

100,2

107,6

89,9

95,5

96,1

66,2

94,9

102

0,3

1806

Narvik

99,4

99,0

108,8

112,8

126,4

115,9

159,3

110,4

109

0,1

1811

Bindal

100,9

94,8

88,5

104,8

80,4

85,2

163,0

101,4

142

8,4

1812

Sømna

103,7

102,7

107,4

109,4

116,8

59,7

220,6

109,3

107

-3,7

1813

Brønnøy

103,1

100,4

98,8

126,7

108,5

101,6

101,8

111,1

104

-1,3

1815

Vega

93,8

101,7

116,8

164,8

68,7

162,0

113

-5,1

1816

Vevelstad

93,7

85,7

167,5

95,5

48,9

176,8

133

-12,9

1818

Herøy

97,3

99,3

94,3

104,0

98,5

120,3

125,3

103,3

112

0,3

1820

Alstahaug

101,3

97,0

113,7

108,0

131,8

95,1

158,1

107,4

101

-1,9

1822

Leirfjord

101,6

94,5

110,8

101,0

105,6

91,4

86,9

99,0

108

-6,1

1824

Vefsn

107,4

98,3

110,7

120,1

110,6

103,9

74,4

108,4

106

-0,4

1825

Grane

99,5

70,5

79,2

177,7

85,0

170,8

118

-5,2

1826

Hattfjelldal

100,9

99,9

125,6

129,4

153,6

111,6

221,9

122,3

124

-5,0

1827

Dønna

104,1

104,9

99,8

68,3

144,6

97,2

121

-8,6

1828

Nesna

100,0

96,7

68,6

178,5

146,0

130,4

181,5

134,8

113

-2,8

1832

Hemnes

102,6

95,1

83,7

101,0

127,9

148,1

140,4

105,0

123

0,7

1833

Rana

106,5

98,5

86,5

110,3

108,5

93,4

75,3

102,1

103

-10,4

1834

Lurøy

95,4

99,6

86,9

124,1

83,5

54,9

162,0

106,8

128

10,7

1835

Træna

84,9

84,6

88,3

46,2

88,3

353,4

132

2,3

1836

Rødøy

84,2

100,7

86,5

93,3

190,9

110,7

169,6

102,2

165

10,6

1837

Meløy

94,3

97,7

105,5

107,4

111,1

131,5

68,8

102,9

121

-6,2

1838

Gildeskål

83,8

99,9

79,9

126,7

197,9

121,5

112,2

112,1

148

7,2

1839

Beiarn

94,3

109,0

118,3

115,8

121,4

187,9

136

2,2

1840

Saltdal

101,5

94,3

93,8

155,0

121,0

141,0

82,1

122,0

104

-0,8

1841

Fauske

100,5

94,9

90,6

87,0

122,7

112,9

41,9

92,0

103

2,8

1845

Sørfold

101,7

96,3

107,6

90,1

58,0

106,8

203,0

100,4

173

4,9

1848

Steigen

95,4

100,7

63,8

80,2

195,0

142,7

185,5

100,5

118

-6,3

1851

Lødingen

97,8

103,3

76,7

128,6

126,1

83,9

119,3

110,4

116

4,2

1853

Evenes

85,0

103,9

96,3

146,8

86,6

83,1

110

-6,0

1856

Røst

99,0

94,6

91,6

167,3

106,0

387,4

123

0,0

1857

Værøy

73,1

102,9

98,0

313,0

121,7

233,0

121

5,3

1859

Flakstad

71,2

93,1

98,7

115,8

82,1

85,5

115

-1,5

1860

Vestvågøy

103,4

95,0

93,4

95,1

93,0

125,4

98,5

98,5

102

-0,1

1865

Vågan

94,3

100,3

89,0

101,8

154,1

110,5

84,0

101,1

104

-6,7

1866

Hadsel

103,2

101,1

95,9

99,5

74,9

101,4

115,6

100,2

104

-2,5

1867

Bø

88,2

95,9

83,1

119,3

99,6

86,2

120,3

103,4

110

-4,4

1868

Øksnes

96,2

97,3

110,2

130,9

112,9

104,0

149,0

114,5

100

-3,8

1870

Sortland

106,0

99,5

101,7

101,0

90,0

130,1

105,2

103,3

102

1,5

1871

Andøy

101,6

97,2

92,6

91,3

100,2

126,0

156,8

100,6

105

-6,5

1874

Moskenes

76,1

83,0

89,7

55,3

60,1

179,4

127

-19,8

1875

Hamarøy

92,4

99,5

93,8

99,2

129,0

166,2

217,5

110,0

138

-3,9

Nordland

101,4

98,7

99,4

104,9

110,5

107,7

102,0

102,8

107,1

-1,9

5401

Tromsø

104,0

100,2

110,3

107,6

90,1

85,2

91,6

102,3

103

-4,0

5402

Harstad

100,0

98,1

110,0

95,8

119,1

106,8

106,9

100,3

107

-2,8

5403

Alta

98,9

98,5

114,3

150,1

114,1

141,0

82,8

122,0

118

-1,8

5404

Vardø

92,8

97,4

89,1

71,1

115,9

126,5

167,5

92,6

123

0,9

5405

Vadsø

90,7

96,1

83,2

150,6

126,9

108,4

178,9

121,3

116

-4,5

5406

Hammerfest

99,8

100,0

92,2

118,1

119,8

104,4

76,0

106,1

147

-3,1

5411

Kvæfjord

91,8

105,7

154,0

146,5

81,0

91,6

109

1,1

5412

Tjeldsund

93,5

94,9

110,4

131,3

161,0

78,5

100,9

111,2

113

0,8

5413

Ibestad

108,1

101,7

64,5

88,3

263,2

126

-7,8

5414

Gratangen

83,0

99,9

108,0

103,9

57,4

225,6

120

-6,3

5415

Lavangen

115,0

100,5

121,0

147,4

101,3

259,7

115

-0,3

5416

Bardu

109,0

99,6

91,9

80,6

144,8

112,9

75,3

94,7

118

3,0

5417

Salangen

114,5

96,3

160,0

134,8

209,9

121,2

106,6

124,8

110

2,2

5418

Målselv

97,4

99,6

100,0

126,0

129,6

100,4

146,9

112,9

106

2,6

5419

Sørreisa

105,4

93,9

90,6

100,6

101,9

89,1

99

-1,6

5420

Dyrøy

90,4

93,2

179,8

113,0

432,7

131

-0,4

5421

Senja

102,2

97,3

100,0

132,0

105,8

91,0

83,7

110,5

115

-0,2

5422

Balsfjord

99,0

94,7

93,6

133,3

126,9

101,7

112,2

112,5

107

0,8

5423

Karlsøy

95,7

97,7

89,6

135,0

187,2

146,0

88,3

117,3

138

0,5

5424

Lyngen

99,6

95,3

87,0

102,1

110,0

79,9

447,4

115,6

118

-1,6

5425

Storfjord

92,2

85,5

119,6

130,4

77,9

189,1

137

4,5

5426

Kåfjord

114,1

94,3

45,2

102,7

92,6

103,7

127

-5,7

5427

Skjervøy

94,5

97,3

97,1

122,7

143,6

90,2

108,3

108,3

127

2,0

5428

Nordreisa

99,5

95,7

90,9

110,5

117,8

145,6

94,2

105,9

112

-2,4

5429

Kvænangen

118,2

134,2

144,6

83,5

125,1

200,0

153

-2,7

5430

Kautokeino

108,3

94,6

82,6

180,7

91,6

148,8

201,4

137,6

125

-6,0

5432

Loppa

79,7

151,4

150,2

127,4

89,7

199,4

160

13,5

5433

Hasvik

90,9

70,5

181,6

139,1

97,1

70,0

150

-0,6

5434

Måsøy

102,2

67,3

89,9

85,7

59,8

169,9

152

-6,9

5435

Nordkapp

93,7

98,7

84,8

67,6

135,5

105,3

116,6

88,0

125

4,2

5436

Porsanger

101,9

99,0

102,6

104,4

152,8

79,3

80,5

101,4

118

4,8

5437

Karasjok

97,5

98,4

75,5

181,3

87,9

93,9

99,7

127,3

122

1,8

5438

Lebesby

88,3

96,1

107,3

112,7

131,8

84,7

423,6

119,6

164

9,0

5439

Gamvik

95,8

72,7

110,0

175,0

104,1

118,9

142

0,5

5440

Berlevåg

104,1

84,7

70,4

176,1

118,2

373,5

159

-1,4

5441

Tana

102,8

99,3

97,0

105,8

172,7

99,9

93,6

104,7

123

-3,1

5442

Nesseby

107,2

85,9

111,2

325,3

145

-4,1

5443

Båtsfjord

93,9

100,3

112,4

122,4

123,5

232,9

125

-9,3

5444

Sør-Varanger

97,3

100,1

107,8

109,2

111,3

76,6

124,6

103,7

119

-3,5

Troms og Finnmark

101,0

98,7

104,9

116,6

111,6

99,9

106,0

107,2

112,7

-2,1

¹ Fylkessnitt for netto driftsresultat er oppgitt for alle kommuner i fylket, ikke bare for kommunene som inngår i produksjonsindeksen.

Kilde: Senter for økonomisk forskning

Tabell 13.3 Samlet produksjonsindeks, inntekter per innbygger korrigert for variasjoner i utgiftsbehov (KFI-U) og netto driftsresultat. Landsgjennomsnitt = 100 for produksjonsindekser og korrigert inntekt. Netto driftsresultat oppgitt i prosent av brutto driftsinntekter. Tall for årene 2021–2023.

Produksjonsindeks

Korrigert inntekt (KFI-U)

Netto driftsresultat

Kommune

2021

2022

2023

2021

2022

2023

2021

2022

2023

3001

Halden

100,3

98,9

99,1

94

92

93

3,1

1,7

-1,2

3002

Moss

104,7

106,4

105,8

95

96

95

4,6

4,7

-1,6

3003

Sarpsborg

99,2

100,6

98,1

96

95

96

2,4

1,5

0,5

3004

Fredrikstad

96,1

97,9

96,0

95

94

95

0,7

0,9

-0,1

3005

Drammen

94,3

93,5

93,8

91

90

90

3,7

3,7

0,7

3006

Kongsberg

107,3

103,3

101,1

95

94

95

0,3

1,9

-0,3

3007

Ringerike

97,4

97,0

97,5

93

93

93

1,4

0,0

-0,3

3011

Hvaler

102,9

103,6

109

106

2,5

-0,3

3012

Aremark

99,1

100,5

103

103

6,3

2,8

3013

Marker

100,3

100,9

95,7

98

95

97

6,0

-1,9

1,1

3014

Indre Østfold

99,7

99,8

99,1

93

93

94

5,3

2,2

1,3

3015

Skiptvet

99,8

102,3

99,4

96

95

98

3,0

-4,5

-2,7

3016

Rakkestad

97,9

98,9

101,5

94

95

96

0,4

-0,7

-2,9

3017

Råde

98,1

95,0

96,9

95

94

91

2,9

4,1

4,9

3018

Våler

99,9

93,7

95,0

94

94

93

3,1

3,8

0,6

3019

Vestby

94,9

93,1

91,4

96

94

94

6,6

5,1

0,1

3020

Nordre Follo

99,3

98,5

99,0

95

94

94

4,1

3,0

2,5

3021

Ås

95,0

94,9

95,1

95

95

95

6,3

2,6

-1,4

3022

Frogn

95,8

94,8

95,9

96

98

98

4,2

1,1

-1,9

3023

Nesodden

94,0

92,6

90,4

94

92

92

5,1

4,1

2,6

3024

Bærum

95,4

94,4

94,3

107

106

105

7,3

3,4

3,7

3025

Asker

97,8

98,7

97,9

100

99

98

4,4

-0,7

3,2

3026

Aurskog-Høland

89,1

88,6

88,6

93

92

93

7,2

5,3

1,2

3027

Rælingen

92,6

93,4

93,0

92

91

91

5,3

1,9

-1,5

3028

Enebakk

95,6

91,4

89,8

90

89

90

4,5

0,3

-0,3

3029

Lørenskog

88,1

87,9

91,2

97

96

95

5,1

0,0

0,0

3030

Lillestrøm

93,4

95,2

96,3

95

94

94

5,4

4,5

1,0

3031

Nittedal

94,3

95,7

96,0

97

94

95

4,5

3,4

0,0

3032

Gjerdrum

98,1

99,4

99,4

95

92

94

16,9

5,7

-1,6

3033

Ullensaker

92,4

91,6

93,9

94

93

93

3,3

4,6

-0,4

3034

Nes

89,3

90,6

89,0

93

92

92

7,7

5,4

2,1

3035

Eidsvoll

90,7

91,1

90,4

92

92

94

2,1

-0,5

-0,2

3036

Nannestad

98,9

96,5

98,8

92

90

90

7,4

3,7

0,2

3037

Hurdal

99,6

96,9

97,8

94

94

94

6,5

3,8

1,6

3038

Hole

93,3

93,4

94

93

3,0

-3,7

3040

Nesbyen

95,0

119,8

121,2

125

129

128

4,2

1,7

-3,1

3041

Gol

102,5

102,8

103,7

110

113

112

0,3

0,6

3,4

3042

Hemsedal

114,3

113,0

114,3

136

149

153

12,1

8,8

8,5

3043

Ål

102,1

96,7

101,9

110

107

109

1,6

9,0

21,6

3044

Hol

103,3

113,8

108,3

153

179

161

9,4

6,1

1,6

3045

Sigdal

93,8

96,6

101

101

6,0

3,1

3046

Krødsherad

106,3

103,2

97,9

103

106

103

8,4

11,3

8,9

3047

Modum

103,7

103,5

101,6

91

91

92

3,3

4,6

2,8

3048

Øvre Eiker

103,9

103,1

108,9

90

90

90

2,5

1,9

-1,5

3049

Lier

95,5

94,7

96,4

94

93

94

5,9

1,2

0,1

3050

Flesberg

87,5

104

1,3

3052

Nore og Uvdal

110,6

107,7

107,3

128

131

150

6,4

2,1

6,5

3053

Jevnaker

93,0

96,1

94,1

92

92

92

7,6

6,0

3,3

3054

Lunner

95,4

94,7

93,4

93

92

92

5,3

2,5

-3,7

301

Oslo

98,7

99,1

99,5

104

104

103

4,6

5,4

-0,8

3401

Kongsvinger

96,6

95,8

95,1

96

96

96

6,6

2,3

-0,1

3403

Hamar

107,2

108,1

108,6

98

96

96

7,7

0,9

4,4

3405

Lillehammer

97,9

98,5

96,4

97

96

96

5,8

2,2

1,2

3407

Gjøvik

99,6

100,3

98,2

95

95

95

3,4

-0,6

4,0

3411

Ringsaker

97,8

96,0

97,6

95

94

94

4,2

0,9

2,0

3412

Løten

93,7

94,7

94,3

93

92

92

7,9

-0,4

2,9

3413

Stange

96,8

97,2

96,6

93

93

93

4,1

2,7

-0,2

3414

Nord-Odal

100,4

106,7

107,7

99

99

102

1,3

2,6

0,2

3415

Sør-Odal

109,7

112,8

111,9

96

95

95

4,0

3,7

-2,6

3416

Eidskog

109,4

108,5

96

98

-4,2

-6,0

3417

Grue

94,5

95,5

95,5

99

98

100

1,4

-1,6

-2,6

3418

Åsnes

104,4

103,2

98

99

3,2

-5,3

3419

Våler

107,4

106,0

109,6

100

99

101

1,1

-0,2

1,0

3420

Elverum

97,1

99,4

101,8

96

94

95

3,3

1,6

0,6

3421

Trysil

107,0

107,5

104

106

4,0

0,4

3422

Åmot

110,7

105,4

111

117

4,1

1,5

3423

Stor-Elvdal

99,5

107,2

103,3

104

105

108

-1,1

-6,6

-3,0

3424

Rendalen

95,2

98,8

96,5

114

112

119

7,5

7,0

11,9

3426

Tolga

103,4

101,6

94,1

110

118

112

4,4

5,7

-2,8

3427

Tynset

104,4

101,5

105,5

102

102

104

2,5

1,3

1,7

3428

Alvdal

104,9

106,8

107,2

106

104

108

3,5

0,3

5,0

3429

Folldal

102,8

109,1

108,5

109

107

110

1,3

3,3

-2,0

3430

Os

111,5

110,7

111,6

109

105

106

6,2

-7,1

-12,3

3431

Dovre

97,5

96,7

100,3

101

101

100

6,5

7,8

5,1

3432

Lesja

100,7

101,3

99,7

111

116

119

7,0

2,1

7,2

3433

Skjåk

106,9

108,9

108,8

117

126

122

9,6

9,6

3,2

3434

Lom

103,7

103,3

107,5

108

125

129

7,1

11,4

10,9

3435

Vågå

103,0

102,0

100,8

107

104

106

4,3

5,8

3,5

3436

Nord-Fron

97,6

98,1

98,7

113

115

123

7,2

4,4

9,0

3437

Sel

108,1

105,0

104,8

102

100

101

5,6

2,6

-0,9

3438

Sør-Fron

95,0

95,3

98,2

112

113

118

5,1

3,8

9,3

3439

Ringebu

111,9

107

6,0

3440

Øyer

100,3

101,1

98,8

102

102

100

3,1

1,9

4,8

3441

Gausdal

95,9

96,9

97,2

101

100

101

9,1

-0,1

5,3

3442

Østre Toten

96,1

96,6

95,8

93

92

93

4,6

1,8

3,7

3443

Vestre Toten

97,8

94,8

93,1

94

93

94

1,6

-4,0

-3,3

3446

Gran

103,9

104,6

105,5

91

91

92

3,6

3,3

0,0

3447

Søndre Land

106,1

107,5

93

94

-7,0

-1,4

3448

Nordre Land

103,9

100,8

100,4

103

101

104

7,5

1,8

1,8

3449

Sør-Aurdal

103,8

104,6

102,8

107

107

111

3,2

0,2

1,1

3451

Nord-Aurdal

103,5

107,4

108,7

107

111

105

3,3

0,6

-4,3

3452

Vestre Slidre

106,8

107,0

104,8

120

128

114

12,6

6,0

-2,2

3453

Øystre Slidre

97,5

99,9

101,2

116

118

112

6,7

4,2

1,0

3454

Vang

120,2

122,5

127,3

134

172

157

14,8

15,4

4,9

3801

Horten

94,6

91,3

94,8

89

88

89

4,2

1,2

-0,4

3802

Holmestrand

101,4

99,3

98,6

93

93

95

3,8

3,3

1,6

3803

Tønsberg

98,5

100,4

100,0

92

91

91

5,4

3,3

-2,2

3804

Sandefjord

93,7

93,7

93,8

90

90

90

7,0

3,6

4,8

3805

Larvik

95,6

94,7

94,9

90

89

91

6,0

-0,5

1,7

3806

Porsgrunn

96,4

96,2

95,6

97

97

96

2,9

4,1

6,0

3807

Skien

104,3

101,7

102,0

93

93

93

2,5

2,5

2,6

3808

Notodden

97,6

98,2

100,7

97

97

100

2,4

-0,3

0,1

3812

Siljan

91,6

89,4

87,5

98

97

97

4,7

0,3

-0,3

3813

Bamble

101,4

99,1

94,6

100

99

98

2,5

-2,9

-0,5

3814

Kragerø

102,4

102,0

102,1

101

102

101

1,6

-3,0

-5,9

3815

Drangedal

105,0

108,7

107,6

101

99

100

3,5

3,5

2,7

3816

Nome

118,1

117,7

119,2

101

105

102

4,8

5,7

-2,4

3817

Midt-Telemark

102,4

105,8

102,0

100

98

98

1,7

-0,7

-2,4

3818

Tinn

120,9

116,9

116,8

142

149

154

10,2

8,4

13,2

3820

Seljord

103,1

100,9

106,3

106

108

113

1,8

3,6

2,0

3821

Kviteseid

103,7

101,1

98,0

99

100

104

2,2

3,1

5,2

3822

Nissedal

122,9

128,7

126,7

122

131

139

3,8

0,3

5,5

3823

Fyresdal

111,1

111,6

125,1

126

144

154

5,9

6,0

13,5

3824

Tokke

121,5

120,1

118,1

148

163

161

7,5

12,4

6,0

3825

Vinje

115,0

112,2

112,9

157

194

197

8,7

7,0

4,7

4201

Risør

90,8

93,6

94,1

97

97

98

2,8

-0,2

-3,3

4202

Grimstad

113,7

114,8

108,4

94

93

94

4,1

1,5

-0,3

4203

Arendal

93,2

94,9

97,2

94

93

93

4,1

2,0

-0,4

4204

Kristiansand

97,1

98,5

99,2

95

94

94

4,4

-0,6

2,1

4205

Lindesnes

101,4

99,9

99,8

98

98

99

2,3

-1,5

2,8

4206

Farsund

99,6

97,5

97,9

96

95

95

5,1

0,5

0,5

4207

Flekkefjord

106,1

104,0

101,4

98

99

100

2,6

3,1

0,1

4211

Gjerstad

119,8

116,9

101

99

2,9

-0,4

4212

Vegårshei

98,8

104,0

107,8

98

97

97

2,2

-3,2

-1,4

4213

Tvedestrand

104,8

104,6

104,0

98

96

97

0,7

-1,0

-2,5

4214

Froland

100,6

99,7

98

99

3,0

-1,2

4215

Lillesand

99,1

98,6

99,9

93

94

94

1,6

-0,2

-1,5

4216

Birkenes

103,3

100,8

100,1

95

94

96

-0,8

-3,1

0,0

4217

Åmli

82,4

81,4

83,1

108

109

119

6,6

4,1

8,0

4218

Iveland

92,0

95,9

94,7

111

110

124

5,7

5,9

13,4

4219

Evje og Hornnes

89,0

94,5

92,2

93

93

98

0,6

2,0

3,8

4220

Bygland

119,4

111,5

124

130

0,9

1,0

4223

Vennesla

99,0

98,1

98,4

97

95

98

1,7

-1,1

1,1

4224

Åseral

109,0

160

-0,6

4225

Lyngdal

100,8

97,0

97,2

94

93

94

1,4

3,0

3,5

4227

Kvinesdal

102,0

104,4

100,4

112

112

133

4,1

3,3

11,9

4228

Sirdal

104,8

108,6

194

199

9,0

6,0

1101

Eigersund

98,8

101,6

103,7

99

97

97

3,0

1,1

2,7

1103

Stavanger

99,5

98,5

98,6

101

100

100

8,0

6,4

3,2

1106

Haugesund

106,5

106,6

107,1

95

94

96

3,4

2,1

-0,5

1108

Sandnes

96,6

97,2

96,4

94

96

94

6,3

2,7

4,7

1111

Sokndal

104,9

111,0

116,1

101

105

104

2,6

0,5

4,5

1112

Lund

101,1

102,1

97,0

100

104

101

5,0

1,2

-1,0

1114

Bjerkreim

88,7

101,7

106,0

101

108

110

8,9

9,4

6,8

1119

Hå

98,5

96,9

97,1

89

89

89

8,6

6,8

6,3

1120

Klepp

97,6

100,5

100,7

91

90

90

8,7

6,5

5,9

1121

Time

97,2

99,2

99,4

92

91

92

6,8

4,4

1,5

1122

Gjesdal

97,1

97,6

101,0

93

95

94

7,9

3,7

1,0

1124

Sola

94,3

95,8

99,3

96

95

97

5,0

9,1

5,9

1127

Randaberg

108,6

105,8

109,3

96

95

95

2,0

1,1

2,7

1130

Strand

96,3

97,9

94,8

95

95

94

2,4

0,7

-1,5

1133

Hjelmeland

98,0

102,6

103,2

140

141

144

8,0

7,1

8,5

1134

Suldal

114,5

116,1

188

241

19,2

28,6

1135

Sauda

97,5

97,4

98,4

123

124

168

2,9

1,3

17,6

1146

Tysvær

106,9

105,9

112,8

117

116

118

6,9

9,7

6,2

1149

Karmøy

104,4

105,6

105,8

94

93

93

5,0

4,5

0,7

1160

Vindafjord

101,1

100,4

100,8

102

103

101

5,1

6,2

5,0

4601

Bergen

99,6

99,9

100,9

98

98

98

4,6

3,6

0,7

4602

Kinn

100,6

101,4

103,3

104

104

103

2,1

2,2

-1,2

4611

Etne

97,9

102,2

100,7

100

109

107

2,5

2,2

0,6

4612

Sveio

97,9

101,6

99,0

92

93

91

4,0

3,5

0,5

4613

Bømlo

103,6

105,5

107,0

95

97

96

-0,5

-1,4

-3,9

4614

Stord

101,8

101,0

103,4

94

93

95

2,4

0,6

-0,2

4615

Fitjar

103,2

104,2

103,0

103

106

105

1,0

2,5

-0,2

4616

Tysnes

95,1

97,9

96,7

109

118

108

3,5

4,2

-0,7

4617

Kvinnherad

107,7

108,3

107,5

119

139

118

13,3

4,3

8,5

4618

Ullensvang

103,5

110,8

110,5

141

166

157

3,5

10,0

7,5

4620

Ulvik

97,9

114

-1,3

4621

Voss

103,8

104,6

103,8

99

105

107

2,9

-0,6

-0,6

4622

Kvam

109,8

110,3

113,4

115

138

115

7,0

7,4

0,8

4623

Samnanger

96,1

96,1

88,1

109

120

113

4,8

7,6

3,0

4624

Bjørnafjorden

102,9

104,2

103,3

92

93

92

6,7

-3,7

-1,6

4625

Austevoll

100,5

98,1

94,7

107

112

106

3,2

5,1

-1,8

4626

Øygarden

95,6

94,6

93,4

98

98

98

-0,1

1,4

-0,5

4627

Askøy

95,2

94,3

95,5

89

89

89

4,2

1,9

-1,7

4628

Vaksdal

96,0

93,2

93,0

113

116

178

3,3

4,0

23,6

4630

Osterøy

104,5

104,6

96,8

96

97

95

1,6

1,5

-3,2

4631

Alver

106,6

107,9

109,5

101

101

100

3,2

-0,4

-1,7

4632

Austrheim

92,7

99,9

97,0

103

106

108

2,2

1,0

-0,3

4634

Masfjorden

121,8

122,7

129,0

137

155

154

13,2

5,0

7,7

4635

Gulen

111,1

113,2

119,9

126

145

127

4,9

9,4

0,4

4638

Høyanger

118,9

121,3

118,0

125

99

165

0,2

-14,3

10,8

4639

Vik

117,0

118,9

135,0

124

151

142

4,6

14,7

9,7

4640

Sogndal

120,9

120,9

118,7

107

107

109

4,2

0,6

1,6

4641

Aurland

124,2

138,5

103,2

182

228

207

10,3

24,7

17,7

4642

Lærdal

122,1

124,9

129,2

113

111

115

8,7

3,8

13,3

4643

Årdal

117,9

114,7

117,9

117

116

116

0,6

3,4

-0,3

4644

Luster

106,0

112,9

112,0

127

136

128

12,5

11,4

5,6

4645

Askvoll

99,9

98,6

99,6

102

111

108

0,3

0,3

-3,5

4646

Fjaler

98,2

96,0

96,1

100

111

104

1,3

7,3

-3,0

4647

Sunnfjord

104,0

104,9

104,3

102

102

102

2,6

1,5

1,1

4648

Bremanger

119,3

119,8

120,3

118

132

137

3,8

13,1

5,4

4649

Stad

103,8

106,6

100

99

4,3

0,1

4650

Gloppen

108,4

106,4

106,2

100

100

100

4,4

2,7

-0,7

4651

Stryn

105,8

107,0

105,8

95

95

95

0,0

1,7

0,3

1505

Kristiansund

108,7

112,6

106,0

96

96

96

2,2

0,5

-0,4

1506

Molde

107,1

106,1

104,4

100

99

100

2,6

-0,4

-2,3

1507

Ålesund

102,1

101,1

93,8

96

95

95

0,4

2,9

2,5

1511

Vanylven

119,6

118,4

123,6

101

102

99

1,4

1,0

-3,1

1514

Sande

115,6

120,8

115,6

99

98

101

1,9

-2,0

-2,5

1515

Herøy

110,9

109,9

114,3

91

91

91

0,0

-3,1

-6,7

1516

Ulstein

110,3

111,3

110,8

94

92

92

0,8

0,3

-1,7

1517

Hareid

109,6

112,0

116,9

92

92

92

0,8

0,3

-10,3

1520

Ørsta

101,9

101,5

103,3

92

92

92

1,1

1,5

-3,6

1525

Stranda

105,7

109,9

106,1

101

99

98

-0,1

2,3

4,4

1528

Sykkylven

96,3

97,3

95,7

93

93

94

1,6

2,3

1,7

1531

Sula

98,5

98,8

90

91

4,0

2,1

1532

Giske

103,5

99,8

99,6

95

94

93

4,5

4,1

0,3

1535

Vestnes

125,3

122,3

122,6

98

98

98

-1,8

2,4

0,5

1539

Rauma

99,0

96,5

93,9

100

100

102

0,0

4,2

2,1

1547

Aukra

106,8

109,9

109,4

190

194

187

12,4

14,2

26,9

1554

Averøy

99,4

102,2

104,7

97

98

98

-0,6

-1,0

-3,0

1557

Gjemnes

93,1

95,9

101,6

99

99

98

-2,3

2,2

6,0

1560

Tingvoll

103,8

102,0

103,1

99

101

102

1,3

0,5

-8,0

1563

Sunndal

103,5

102,7

104,0

112

111

114

3,8

4,2

0,9

1566

Surnadal

101,7

103,6

106,5

104

104

104

2,3

0,8

-0,7

1573

Smøla

118,1

119,0

125,8

116

141

124

2,5

5,6

-3,0

1576

Aure

120,7

114,4

100,2

123

124

118

2,6

4,8

0,1

1577

Volda

109,6

111,7

112,2

98

97

98

1,7

1,8

2,5

1578

Fjord

122,4

133,2

135,1

118

121

130

-1,8

-4,0

0,8

1579

Hustadvika

102,1

102,5

102,1

99

99

99

4,3

2,6

-2,3

5001

Trondheim

101,3

97,4

97,5

98

97

98

6,6

2,0

1,8

5006

Steinkjer

106,0

108,6

106,5

95

95

98

3,9

0,3

-2,8

5007

Namsos

104,6

105,2

105,8

108

108

108

2,1

2,7

-2,1

5014

Frøya

130,9

107,4

116,4

143

156

150

13,2

4,9

-2,7

5021

Oppdal

112,2

117,1

116,8

107

106

106

5,3

5,1

1,4

5022

Rennebu

112,3

113,5

115

119

1,8

-8,3

5025

Røros

102,1

104,9

102,4

104

103

104

1,8

-0,3

-7,2

5026

Holtålen

99,7

98,6

93,9

103

102

103

-1,7

-1,6

-2,0

5027

Midtre Gauldal

101,9

101,9

103,5

93

91

93

4,8

2,4

-3,8

5028

Melhus

97,9

100,0

100,2

92

92

92

3,7

-0,7

-0,2

5029

Skaun

92,3

95,9

98,9

93

92

93

3,1

0,9

-2,6

5031

Malvik

90,7

93,5

93,5

93

93

93

4,2

2,0

-1,5

5032

Selbu

100,1

101,3

103,0

93

97

99

5,1

2,5

-0,4

5034

Meråker

114,9

111,8

114,4

110

109

113

2,9

1,6

2,4

5035

Stjørdal

96,2

98,2

99,3

89

89

89

5,7

0,8

-2,6

5036

Frosta

100,6

102,7

105,5

95

95

99

4,6

4,4

-0,7

5037

Levanger

96,0

94,6

93,1

93

92

94

2,4

2,6

-1,1

5038

Verdal

94,0

95,9

92,4

93

92

93

3,8

4,0

0,5

5041

Snåsa

115,2

111,3

108

108

5,7

0,1

5042

Lierne

113,3

117

4,4

5045

Grong

111,9

116

1,8

5046

Høylandet

110,5

110,4

117,4

109

110

109

1,3

-0,6

0,9

5047

Overhalla

95,8

99,3

102,8

101

100

101

2,3

2,3

-1,9

5053

Inderøy

87,7

91,4

101

101

5,3

-1,4

5054

Indre Fosen

109,6

107,8

106,0

94

94

95

1,1

1,2

-3,6

5055

Heim

105,8

103,6

107,8

110

115

114

-1,4

10,4

5,1

5056

Hitra

110,1

112,2

113,3

110

123

111

1,1

6,6

-2,8

5057

Ørland

101,6

103,7

102,3

100

101

99

5,3

0,9

-3,7

5058

Åfjord

114,2

112,4

110,9

134

141

134

1,7

1,4

-2,5

5059

Orkland

98,9

97,4

97,5

98

98

97

5,4

6,2

3,0

5060

Nærøysund

113,3

112,9

115,7

112

123

116

4,0

5,4

1,1

5061

Rindal

100,8

101,4

98,0

105

104

105

-0,9

-1,0

2,3

1804

Bodø

97,9

96,6

94,9

102

102

102

1,0

4,0

0,3

1806

Narvik

110,8

112,1

110,4

109

110

109

1,0

2,2

0,1

1811

Bindal

101,4

142

8,4

1812

Sømna

110,6

109,7

109,3

111

111

107

6,9

4,6

-3,7

1813

Brønnøy

108,3

110,2

111,1

105

111

104

2,6

2,4

-1,3

1818

Herøy

86,6

110,8

103,3

115

125

112

7,4

11,5

0,3

1820

Alstahaug

95,3

106,0

107,4

103

103

101

5,9

3,2

-1,9

1822

Leirfjord

85,6

97,2

99,0

108

109

108

0,7

2,2

-6,1

1824

Vefsn

108,3

109,6

108,4

104

103

106

2,7

1,3

-0,4

1825

Grane

94,1

89,7

115

115

6,3

2,8

1826

Hattfjelldal

119,1

120,3

122,3

117

118

124

3,8

-3,8

-5,0

1828

Nesna

117,9

114,2

134,8

114

109

113

-0,4

-0,5

-2,8

1832

Hemnes

101,4

100,7

105,0

119

119

123

2,4

-1,3

0,7

1833

Rana

103,4

103,6

102,1

103

101

103

5,5

8,6

-10,4

1834

Lurøy

109,6

107,1

106,8

132

146

128

13,1

24,7

10,7

1836

Rødøy

102,2

102,2

148

165

1,5

10,6

1837

Meløy

102,5

100,0

102,9

119

120

121

-2,9

-5,0

-6,2

1838

Gildeskål

110,6

114,0

112,1

134

158

148

4,1

2,8

7,2

1840

Saltdal

121,1

122,4

122,0

103

103

104

3,2

1,9

-0,8

1841

Fauske

101,8

95,9

92,0

106

104

103

1,7

5,8

2,8

1845

Sørfold

110,2

102,1

100,4

152

160

173

-3,9

1,5

4,9

1848

Steigen

108,4

99,4

100,5

119

133

118

0,2

2,4

-6,3

1851

Lødingen

105,6

110,4

113

116

-4,6

4,2

1860

Vestvågøy

101,2

101,2

98,5

101

100

102

3,4

3,7

-0,1

1865

Vågan

104,1

103,3

101,1

103

104

104

-3,4

-0,4

-6,7

1866

Hadsel

100,7

98,3

100,2

103

109

104

-1,8

2,0

-2,5

1867

Bø

100,1

103,8

103,4

118

126

110

23,2

-4,4

1868

Øksnes

116,2

115,6

114,5

101

104

100

11,7

0,0

-3,8

1870

Sortland

105,4

105,2

103,3

103

103

102

1,0

1,1

1,5

1871

Andøy

101,0

102,1

100,6

103

103

105

21,5

-4,0

-6,5

1875

Hamarøy

106,4

110,0

138

138

4,2

-3,9

5401

Tromsø

103,6

103,7

102,3

104

103

103

3,0

1,6

-4,0

5402

Harstad

104,2

98,6

100,3

106

107

107

1,6

3,5

-2,8

5403

Alta

119,2

120,6

122,0

119

119

118

-0,3

3,3

-1,8

5404

Vardø

92,5

94,4

92,6

123

122

123

4,8

4,7

0,9

5405

Vadsø

118,2

117,6

121,3

115

115

116

-3,3

-3,4

-4,5

5406

Hammerfest

112,4

112,9

106,1

147

151

147

5,9

0,4

-3,1

5411

Kvæfjord

123,8

123,3

111

114

-0,3

4,5

5412

Tjeldsund

108,9

107,5

111,2

113

115

113

-3,0

0,1

0,8

5415

Lavangen

124,7

127,7

115

119

-0,1

12,7

5416

Bardu

96,9

96,5

94,7

117

112

118

-2,6

1,8

3,0

5417

Salangen

116,8

121,5

124,8

109

113

110

-1,1

2,9

2,2

5418

Målselv

114,7

113,8

112,9

106

105

106

1,8

2,7

2,6

5419

Sørreisa

93,3

92,5

100

100

2,5

3,1

5421

Senja

111,4

110,8

110,5

114

119

115

2,4

4,9

-0,2

5422

Balsfjord

110,5

113,2

112,5

107

106

107

3,3

-0,4

0,8

5423

Karlsøy

117,3

138

0,5

5424

Lyngen

120,0

118,7

115,6

123

118

118

2,9

2,9

-1,6

5425

Storfjord

112,9

129

0,9

5426

Kåfjord

103,5

124

2,2

5427

Skjervøy

110,3

108,3

124

127

3,5

2,0

5428

Nordreisa

106,1

104,7

105,9

111

110

112

1,9

1,3

-2,4

5430

Guovdageaidnu-Kautokeino

137,6

125

-6,0

5435

Nordkapp

95,4

89,1

88,0

123

130

125

2,6

4,9

4,2

5436

Porsanger

107,6

97,9

101,4

118

117

118

1,1

2,9

4,8

5437

Karasjok

145,2

131,5

127,3

121

121

122

2,9

2,3

1,8

5438

Lebesby

119,6

164

9,0

5441

Tana

98,3

104,7

123

123

-1,4

-3,1

5443

Båtsfjord

104,3

108,5

125

125

-0,6

-3,5

5444

Sør-Varanger

105,9

103,7

118

119

-1,8

-3,5

Kilde: Senter for økonomisk forskning

Vedlegg 14
Effektivitetsverdier for kommunale tjenester 2022 og 2023

I analysene avhenger effektiviteten til en gitt kommune av avstanden til referansefronten. For alle kommuner under referansefronten vil dette forholdet representeres ved et tall (kalt effektivitetsscore) mellom 0 og 1, mens det for kommunene på referansefronten vil være lik 1. En verdi på eksempelvis 0,88 betyr at kommunen vil ha et effektiviseringspotensial på 12 prosent – ressursbruken kan reduseres med 12 prosent uten at produksjonen reduseres dersom kommunen blir like effektiv som de mest effektive kommunene innen den tjenesten.

Med utgifter som eneste innsatsfaktor kan effektivitetsbegrepet tolkes som kostnadseffektivitet.

Skjevhetskorrigeringen tar blant hensyn til at det er lettere å ligge på effektivitetsfronten og få en målt effektivitet på 1 når det er få sammenliknbare kommuner. Alle kommuner har skjevhetskorrigert effektivitetsscore mindre enn 1, mens det ikke er tilfelle for de ordinære effektivitetsscorene.

I kolonnene står DEA for skjevhetsjustert DEA-score, NKI står for nedre konfidensintervall og ØKI står for øvre konfidensindervall.

Merk at utviklingen de senere årene kan være påvirket av forhold knyttet til pandemien. Se kapittel 8 for nærmere vurderinger av dette.

Tabell 14.1 Samlet effektivitet og underliggende DEA-score, 2022 og 2023 (skjevhetskorrigerte score).

Kommune

Barnehage

Grunnskole

Pleie og omsorg

Samlet

2022

2023

2022

2023

2022

2023

2022

2023

Endring

DEA

NKI

ØKI

DEA

NKI

ØKI

DEA

NKI

ØKI

DEA

NKI

ØKI

DEA

NKI

ØKI

DEA

NKI

ØKI

DEA

DEA

2021–22

301

Oslo

0,83

0,69

0,98

0,82

0,68

0,98

0,84

0,71

0,99

0,84

0,71

0,99

0,85

0,72

0,98

0,80

0,67

0,99

0,84

0,82

-0,025

1101

Eigersund

0,76

0,74

0,77

0,76

0,75

0,77

0,83

0,82

0,84

0,85

0,84

0,86

0,68

0,63

0,73

0,72

0,67

0,77

0,74

0,77

0,029

1103

Stavanger

0,86

0,79

0,92

0,85

0,78

0,91

0,90

0,82

0,98

0,85

0,79

0,92

0,88

0,79

0,96

0,86

0,77

0,94

0,88

0,86

-0,028

1106

Haugesund

0,52

0,51

0,53

0,47

0,46

0,48

0,88

0,86

0,90

0,86

0,84

0,87

0,78

0,75

0,82

0,78

0,74

0,82

0,76

0,74

-0,018

1108

Sandnes

0,89

0,84

0,93

0,86

0,81

0,90

0,90

0,84

0,99

0,92

0,86

0,96

0,81

0,76

0,86

0,79

0,74

0,84

0,85

0,84

-0,013

1111

Sokndal

0,79

0,77

0,82

0,81

0,79

0,84

0,63

0,62

0,65

0,66

0,65

0,68

1112

Lund

0,87

0,86

0,88

0,78

0,76

0,80

0,72

0,70

0,75

0,77

0,76

0,78

0,56

0,55

0,58

0,52

0,50

0,54

0,67

0,65

-0,027

1114

Bjerkreim

0,74

0,72

0,75

0,68

0,67

0,70

0,73

0,71

0,75

0,69

0,67

0,70

0,58

0,56

0,61

0,63

0,60

0,66

0,66

0,66

0,001

1119

Hå

0,96

0,93

0,97

0,92

0,89

0,93

0,96

0,95

0,97

0,91

0,90

0,91

0,82

0,78

0,86

0,84

0,80

0,88

0,89

0,87

-0,013

1120

Klepp

0,93

0,90

0,95

0,97

0,95

0,99

0,86

0,84

0,86

0,86

0,85

0,86

0,76

0,73

0,79

0,74

0,71

0,78

0,82

0,82

-0,001

1121

Time

0,90

0,88

0,91

0,87

0,85

0,88

0,98

0,97

1,00

0,96

0,94

0,97

0,59

0,56

0,62

0,57

0,54

0,60

0,77

0,75

-0,027

1122

Gjesdal

0,89

0,88

0,90

0,86

0,84

0,87

0,97

0,96

0,98

0,98

0,97

0,99

0,57

0,54

0,60

0,56

0,53

0,59

0,76

0,75

-0,011

1124

Sola

0,69

0,67

0,70

0,71

0,70

0,72

0,87

0,84

0,89

0,86

0,85

0,87

0,77

0,74

0,81

0,80

0,77

0,84

0,78

0,80

0,019

1127

Randaberg

0,79

0,77

0,81

0,82

0,79

0,84

0,88

0,87

0,89

0,95

0,94

0,96

0,66

0,64

0,67

0,67

0,65

0,69

0,75

0,79

0,032

1130

Strand

0,75

0,74

0,76

0,78

0,77

0,79

0,82

0,81

0,82

0,84

0,83

0,85

0,76

0,72

0,79

0,64

0,61

0,66

0,78

0,73

-0,048

1133

Hjelmeland

0,68

0,68

0,69

0,62

0,61

0,62

0,59

0,56

0,62

0,63

0,60

0,66

0,52

0,49

0,57

0,57

0,54

0,60

0,58

0,60

0,022

1134

Suldal

0,67

0,65

0,68

0,63

0,62

0,64

0,61

0,60

0,62

0,63

0,61

0,64

0,61

0,59

0,63

0,67

0,65

0,69

0,62

0,65

0,028

1135

Sauda

0,90

0,89

0,91

0,90

0,88

0,92

0,85

0,83

0,87

0,84

0,82

0,86

0,62

0,60

0,65

0,65

0,62

0,68

0,75

0,76

0,012

1144

Kvitsøy

0,72

0,68

0,75

0,46

0,43

0,50

0,81

0,70

0,99

0,84

0,79

0,91

1145

Bokn

0,71

0,70

0,73

0,79

0,76

0,83

0,56

0,53

0,61

0,61

0,56

0,65

1146

Tysvær

0,78

0,76

0,79

0,80

0,77

0,82

0,82

0,81

0,83

0,81

0,80

0,82

0,61

0,59

0,63

0,84

0,80

0,89

0,71

0,82

0,115

1149

Karmøy

0,64

0,62

0,66

0,66

0,64

0,68

0,87

0,85

0,89

0,86

0,83

0,87

0,88

0,80

0,99

0,87

0,79

0,99

0,83

0,82

-0,009

1151

Utsira

0,83

0,72

0,98

0,79

0,67

0,92

1160

Vindafjord

0,82

0,81

0,84

0,81

0,80

0,82

0,80

0,79

0,81

0,79

0,78

0,79

0,68

0,66

0,70

0,69

0,67

0,71

0,74

0,74

-0,001

1505

Kristiansund

0,86

0,84

0,87

0,84

0,82

0,85

0,90

0,89

0,91

0,89

0,88

0,90

0,71

0,67

0,76

0,68

0,65

0,72

0,80

0,77

-0,026

1506

Molde

0,95

0,92

0,98

0,91

0,88

0,92

0,86

0,85

0,87

0,84

0,82

0,85

0,89

0,84

0,94

0,86

0,81

0,93

0,89

0,86

-0,030

1507

Ålesund

0,82

0,79

0,84

0,80

0,77

0,82

0,86

0,83

0,90

0,85

0,82

0,88

0,85

0,78

0,91

0,68

0,63

0,74

0,85

0,76

-0,089

1511

Vanylven

0,94

0,93

0,94

0,78

0,77

0,78

0,67

0,64

0,71

0,63

0,61

0,65

0,90

0,87

0,93

0,84

0,82

0,87

0,83

0,77

-0,067

1514

Sande

0,75

0,74

0,76

0,77

0,76

0,77

0,77

0,70

0,83

0,72

0,70

0,74

0,79

0,77

0,81

0,75

0,74

0,78

0,77

0,75

-0,026

1515

Herøy (M & R)

0,84

0,82

0,85

0,87

0,86

0,88

0,81

0,79

0,82

0,74

0,73

0,75

0,90

0,87

0,94

0,86

0,83

0,90

0,86

0,83

-0,033

1516

Ulstein

0,90

0,89

0,90

0,82

0,80

0,84

0,76

0,75

0,77

0,75

0,74

0,76

0,85

0,82

0,88

0,93

0,90

0,96

0,83

0,85

0,021

1517

Hareid

0,88

0,87

0,89

0,80

0,80

0,81

0,88

0,87

0,89

0,85

0,84

0,85

0,69

0,67

0,72

0,68

0,66

0,71

0,79

0,76

-0,030

1520

Ørsta

0,86

0,85

0,87

0,90

0,89

0,91

0,88

0,87

0,88

0,87

0,86

0,87

0,74

0,71

0,78

0,72

0,69

0,76

0,81

0,80

-0,006

1525

Stranda

0,88

0,87

0,89

0,77

0,75

0,78

0,69

0,68

0,71

0,72

0,70

0,74

0,91

0,86

0,99

0,85

0,81

0,91

0,84

0,80

-0,039

1528

Sykkylven

0,65

0,65

0,65

0,66

0,66

0,67

0,78

0,77

0,80

0,83

0,82

0,84

0,72

0,68

0,75

0,67

0,63

0,71

0,72

0,72

-0,007

1531

Sula

0,86

0,84

0,87

0,81

0,79

0,83

0,97

0,96

0,99

0,98

0,97

0,99

0,76

0,72

0,79

0,69

0,65

0,73

0,84

0,80

-0,041

1532

Giske

0,72

0,71

0,72

0,68

0,67

0,68

0,92

0,91

0,93

0,85

0,84

0,86

0,83

0,79

0,86

0,85

0,82

0,88

0,83

0,82

-0,018

1535

Vestnes

0,87

0,85

0,87

0,82

0,81

0,83

0,74

0,72

0,75

0,73

0,72

0,73

0,70

0,68

0,72

0,70

0,68

0,73

0,74

0,73

-0,010

1539

Rauma

0,78

0,76

0,79

0,73

0,72

0,74

0,86

0,85

0,88

0,81

0,80

0,82

0,75

0,72

0,80

0,74

0,71

0,77

0,79

0,76

-0,034

1547

Aukra

0,74

0,73

0,76

0,72

0,70

0,73

0,78

0,77

0,81

0,78

0,76

0,79

0,52

0,51

0,54

0,48

0,46

0,49

0,65

0,62

-0,031

1554

Averøy

0,88

0,87

0,88

0,95

0,94

0,96

0,70

0,69

0,71

0,68

0,67

0,69

0,57

0,56

0,60

0,56

0,54

0,58

0,67

0,67

0,001

1557

Gjemnes

0,66

0,66

0,67

0,67

0,66

0,68

0,77

0,75

0,80

0,80

0,78

0,84

0,62

0,60

0,64

0,69

0,67

0,71

0,68

0,72

0,043

1560

Tingvoll

0,81

0,80

0,81

0,82

0,80

0,83

0,78

0,76

0,80

0,77

0,76

0,78

0,63

0,61

0,66

0,59

0,57

0,62

0,71

0,69

-0,019

1563

Sunndal

0,84

0,83

0,85

0,75

0,74

0,76

0,72

0,67

0,76

0,70

0,69

0,71

0,69

0,65

0,73

0,70

0,67

0,75

0,73

0,71

-0,017

1566

Surnadal

0,80

0,79

0,81

0,82

0,80

0,83

0,75

0,74

0,76

0,69

0,68

0,70

0,84

0,82

0,86

0,87

0,85

0,90

0,81

0,81

0,000

1573

Smøla

0,86

0,85

0,86

0,87

0,87

0,88

0,80

0,74

0,88

0,70

0,67

0,74

0,69

0,67

0,71

0,77

0,76

0,79

0,76

0,77

0,013

1576

Aure

0,73

0,72

0,73

0,70

0,69

0,70

0,63

0,62

0,65

0,61

0,59

0,64

0,72

0,70

0,76

0,62

0,60

0,65

0,70

0,63

-0,063

1577

Volda

0,86

0,85

0,87

0,84

0,82

0,85

0,86

0,85

0,87

0,83

0,82

0,84

0,78

0,76

0,82

0,75

0,73

0,78

0,82

0,79

-0,027

1578

Fjord

0,77

0,76

0,78

0,79

0,78

0,81

0,62

0,60

0,67

0,65

0,63

0,67

0,79

0,76

0,81

0,83

0,81

0,85

0,73

0,77

0,035

1579

Hustadvika

0,80

0,78

0,81

0,75

0,74

0,76

0,74

0,73

0,75

0,70

0,70

0,71

0,80

0,75

0,86

0,72

0,67

0,78

0,78

0,72

-0,062

1804

Bodø

0,81

0,78

0,84

0,78

0,75

0,80

0,84

0,80

0,89

0,85

0,83

0,87

0,74

0,70

0,78

0,65

0,61

0,69

0,79

0,73

-0,052

1806

Narvik

0,76

0,75

0,77

0,77

0,76

0,78

0,81

0,79

0,83

0,77

0,76

0,78

0,68

0,65

0,73

0,74

0,72

0,77

0,74

0,76

0,020

1811

Bindal

0,53

0,52

0,54

0,51

0,51

0,52

0,88

0,77

0,99

0,66

0,63

0,69

0,64

0,62

0,68

0,69

1812

Sømna

0,69

0,67

0,71

0,64

0,62

0,67

0,72

0,69

0,76

0,75

0,71

0,80

0,76

0,74

0,79

0,86

0,84

0,89

0,73

0,79

0,051

1813

Brønnøy

0,66

0,66

0,67

0,68

0,67

0,69

0,67

0,66

0,68

0,67

0,67

0,68

0,79

0,77

0,81

0,82

0,80

0,84

0,73

0,75

0,021

1815

Vega

0,85

0,84

0,86

0,69

0,68

0,70

0,84

0,77

0,98

0,86

0,79

0,99

1816

Vevelstad

0,74

0,70

0,81

0,86

0,83

0,88

0,73

0,69

0,80

0,59

0,56

0,64

1818

Herøy (Nordl.)

0,89

0,88

0,90

0,79

0,77

0,80

0,86

0,79

0,99

0,84

0,72

0,99

0,75

0,72

0,79

0,67

0,64

0,70

0,81

0,74

-0,071

1820

Alstahaug

0,80

0,79

0,80

0,70

0,70

0,71

0,72

0,71

0,73

0,71

0,70

0,72

0,71

0,69

0,72

0,76

0,74

0,78

0,73

0,73

0,003

1822

Leirfjord

0,78

0,77

0,79

0,72

0,71

0,72

0,77

0,76

0,78

0,79

0,78

0,80

0,46

0,43

0,48

0,44

0,42

0,45

0,62

0,60

-0,018

1824

Vefsn

0,70

0,68

0,72

0,71

0,71

0,72

0,71

0,70

0,72

0,68

0,67

0,69

0,88

0,84

0,91

0,75

0,72

0,79

0,79

0,72

-0,068

1825

Grane

0,79

0,78

0,79

0,84

0,83

0,85

0,73

0,69

0,77

0,65

0,59

0,71

0,58

0,54

0,63

0,65

0,61

0,70

0,66

0,69

0,022

1826

Hattfjelldal

0,54

0,52

0,56

0,60

0,58

0,63

0,84

0,72

0,99

0,77

0,75

0,80

0,70

0,67

0,74

0,72

1827

Dønna

0,85

0,83

0,85

0,70

0,68

0,72

0,59

0,56

0,62

0,56

0,53

0,60

1828

Nesna

0,64

0,61

0,66

0,76

0,73

0,78

0,70

0,68

0,72

0,69

0,65

0,75

0,41

0,39

0,43

0,67

0,63

0,70

0,54

0,69

0,152

1832

Hemnes

0,73

0,72

0,73

0,65

0,65

0,66

0,70

0,69

0,71

0,68

0,67

0,68

0,67

0,64

0,69

0,65

0,63

0,68

0,69

0,66

-0,028

1833

Rana

0,84

0,82

0,86

0,88

0,85

0,91

0,88

0,87

0,89

0,90

0,89

0,91

0,88

0,85

0,93

0,87

0,83

0,91

0,87

0,88

0,006

1834

Lurøy

0,62

0,61

0,63

0,54

0,53

0,55

0,87

0,83

0,93

0,86

0,83

0,91

1835

Træna

0,80

0,75

0,86

0,66

0,63

0,70

0,85

0,79

0,92

0,84

0,77

0,91

1836

Rødøy

0,60

0,59

0,62

0,53

0,52

0,54

0,90

0,83

0,99

0,66

0,63

0,70

0,72

0,68

0,77

0,74

1837

Meløy

0,71

0,69

0,73

0,79

0,78

0,80

0,56

0,55

0,56

0,53

0,52

0,55

0,55

0,51

0,59

0,67

0,63

0,71

0,58

0,65

0,070

1838

Gildeskål

0,67

0,66

0,68

0,70

0,69

0,71

0,61

0,59

0,64

0,58

0,56

0,60

0,77

0,75

0,79

0,78

0,76

0,81

0,70

0,71

0,004

1839

Beiarn

0,78

0,77

0,79

0,79

0,78

0,80

0,79

0,75

0,84

0,57

0,55

0,60

1840

Saltdal

0,75

0,73

0,77

0,74

0,73

0,74

0,82

0,80

0,84

0,77

0,76

0,78

0,89

0,81

0,99

0,89

0,81

0,99

0,84

0,82

-0,018

1841

Fauske

0,84

0,82

0,85

0,86

0,85

0,87

0,72

0,71

0,74

0,73

0,72

0,75

0,76

0,73

0,79

0,78

0,75

0,81

0,76

0,78

0,019

1845

Sørfold

0,70

0,69

0,71

0,85

0,84

0,85

0,44

0,43

0,46

0,45

0,43

0,46

0,52

0,49

0,54

0,49

0,47

0,52

0,53

0,55

0,018

1848

Steigen

0,76

0,75

0,76

0,78

0,76

0,79

0,61

0,60

0,63

0,57

0,56

0,58

0,44

0,42

0,46

0,42

0,40

0,45

0,55

0,54

-0,018

1851

Lødingen

0,89

0,82

0,98

0,88

0,81

0,98

0,74

0,69

0,79

0,85

0,82

0,88

0,90

0,87

0,93

0,82

1853

Evenes

0,72

0,71

0,73

0,71

0,68

0,72

0,75

0,72

0,80

0,68

0,64

0,72

1856

Røst

0,87

0,82

0,92

0,91

0,86

0,98

0,74

0,68

0,82

0,69

0,64

0,76

1857

Værøy

0,73

0,69

0,77

0,64

0,61

0,66

0,72

0,69

0,77

0,72

0,68

0,78

1859

Flakstad

0,89

0,82

0,98

0,85

0,76

0,99

0,57

0,54

0,59

0,63

0,61

0,67

1860

Vestvågøy

0,69

0,67

0,71

0,55

0,54

0,55

0,72

0,71

0,73

0,74

0,73

0,76

0,66

0,63

0,69

0,59

0,56

0,62

0,68

0,63

-0,057

1865

Vågan

0,80

0,79

0,80

0,81

0,81

0,82

0,68

0,67

0,68

0,66

0,65

0,67

0,67

0,64

0,71

0,62

0,59

0,67

0,70

0,67

-0,031

1866

Hadsel

0,69

0,67

0,71

0,73

0,72

0,73

0,72

0,71

0,73

0,67

0,66

0,68

0,62

0,59

0,65

0,60

0,56

0,63

0,66

0,64

-0,018

1867

Bø

0,85

0,83

0,85

0,75

0,74

0,76

0,59

0,57

0,62

0,52

0,50

0,54

0,82

0,79

0,85

0,82

0,80

0,86

0,75

0,71

-0,038

1868

Øksnes

0,67

0,65

0,69

0,67

0,66

0,67

0,76

0,75

0,78

0,74

0,73

0,75

0,72

0,70

0,74

0,65

0,64

0,66

0,72

0,68

-0,043

1870

Sortland

0,81

0,80

0,82

0,76

0,74

0,77

0,72

0,71

0,73

0,69

0,68

0,69

0,66

0,63

0,70

0,70

0,66

0,73

0,71

0,71

-0,004

1871

Andøy

0,78

0,76

0,80

0,85

0,83

0,87

0,73

0,67

0,78

0,58

0,57

0,60

0,71

0,69

0,72

0,56

0,55

0,57

0,73

0,62

-0,104

1874

Moskenes

0,76

0,73

0,79

0,76

0,72

0,78

0,40

0,39

0,42

0,36

0,35

0,38

1875

Hamarøy

0,69

0,68

0,69

0,69

0,67

0,70

0,67

0,63

0,72

0,57

0,54

0,60

0,53

0,52

0,54

0,53

0,52

0,55

0,60

0,57

-0,028

3001

Halden

0,68

0,66

0,68

0,62

0,61

0,63

0,87

0,85

0,87

0,87

0,85

0,87

0,75

0,71

0,80

0,73

0,70

0,77

0,77

0,75

-0,021

3002

Moss

0,85

0,83

0,87

0,82

0,79

0,84

0,88

0,83

0,94

0,82

0,79

0,85

0,86

0,76

0,99

0,84

0,74

0,96

0,86

0,83

-0,034

3003

Sarpsborg

0,77

0,75

0,78

0,81

0,79

0,82

0,83

0,78

0,86

0,83

0,80

0,86

0,73

0,69

0,77

0,75

0,71

0,79

0,77

0,79

0,019

3004

Fredrikstad

0,79

0,76

0,81

0,77

0,74

0,80

0,87

0,82

0,91

0,85

0,81

0,89

0,88

0,82

0,93

0,89

0,83

0,97

0,86

0,86

0,000

3005

Drammen

0,86

0,81

0,90

0,83

0,79

0,87

0,90

0,84

0,99

0,92

0,86

0,99

0,88

0,82

0,94

0,90

0,84

0,97

0,88

0,89

0,011

3006

Kongsberg

0,75

0,73

0,76

0,71

0,70

0,72

0,85

0,83

0,86

0,84

0,82

0,85

0,60

0,57

0,65

0,58

0,55

0,62

0,71

0,69

-0,022

3007

Ringerike

0,79

0,77

0,80

0,79

0,77

0,80

0,88

0,85

0,89

0,84

0,83

0,85

0,69

0,64

0,74

0,70

0,67

0,72

0,77

0,76

-0,007

3011

Hvaler

0,78

0,77

0,78

0,77

0,76

0,78

0,67

0,65

0,69

0,82

0,80

0,85

0,67

0,65

0,70

0,76

3012

Aremark

0,87

0,86

0,88

0,86

0,83

0,88

0,90

0,84

0,98

0,54

0,52

0,58

0,65

0,62

0,70

0,72

3013

Marker

0,73

0,71

0,75

0,69

0,69

0,70

0,88

0,86

0,89

0,85

0,84

0,86

0,77

0,73

0,81

0,67

0,63

0,70

0,80

0,73

-0,069

3014

Indre Østfold

0,91

0,88

0,94

0,89

0,85

0,91

0,83

0,79

0,86

0,80

0,78

0,82

0,76

0,71

0,82

0,76

0,72

0,82

0,81

0,80

-0,012

3015

Skiptvet

0,76

0,74

0,77

0,74

0,73

0,75

0,69

0,68

0,70

0,74

0,74

0,75

0,66

0,63

0,71

0,55

0,53

0,59

0,69

0,65

-0,040

3016

Rakkestad

0,81

0,79

0,83

0,83

0,82

0,84

0,78

0,77

0,79

0,75

0,74

0,76

0,63

0,62

0,65

0,66

0,64

0,68

0,71

0,72

0,010

3017

Råde

0,93

0,91

0,94

0,72

0,71

0,73

0,81

0,80

0,83

0,78

0,77

0,79

0,53

0,51

0,57

0,54

0,52

0,57

0,70

0,65

-0,046

3018

Våler (Viken)

0,97

0,94

0,99

0,92

0,90

0,94

0,71

0,70

0,71

0,66

0,65

0,67

0,70

0,66

0,72

0,63

0,61

0,65

0,75

0,70

-0,054

3019

Vestby

0,88

0,86

0,89

0,87

0,85

0,88

0,81

0,79

0,81

0,80

0,79

0,80

0,69

0,66

0,72

0,59

0,57

0,62

0,76

0,71

-0,052

3020

Nordre Follo

0,94

0,88

0,99

0,94

0,88

0,99

0,92

0,87

0,99

0,94

0,89

0,98

0,78

0,74

0,82

0,81

0,77

0,85

0,85

0,87

0,020

3021

Ås

0,88

0,86

0,91

0,88

0,87

0,89

0,89

0,87

0,91

0,87

0,86

0,88

0,85

0,80

0,90

0,71

0,67

0,75

0,87

0,79

-0,080

3022

Frogn

0,82

0,80

0,83

0,79

0,78

0,80

0,86

0,85

0,87

0,87

0,86

0,88

0,83

0,79

0,87

0,80

0,76

0,84

0,84

0,82

-0,018

3023

Nesodden

0,94

0,92

0,95

0,95

0,93

0,97

0,85

0,84

0,86

0,85

0,84

0,86

0,74

0,71

0,77

0,71

0,68

0,75

0,81

0,80

-0,010

3024

Bærum

0,86

0,81

0,91

0,84

0,79

0,89

0,88

0,81

0,99

0,93

0,86

0,99

0,83

0,74

0,94

0,84

0,74

0,99

0,85

0,86

0,011

3025

Asker

0,88

0,83

0,91

0,85

0,81

0,88

0,90

0,85

0,96

0,90

0,85

0,95

0,84

0,75

0,99

0,87

0,79

0,98

0,87

0,88

0,011

3026

Aurskog-Høland

0,93

0,91

0,94

0,96

0,95

0,97

0,90

0,89

0,90

0,87

0,86

0,87

0,80

0,76

0,83

0,65

0,63

0,69

0,85

0,78

-0,074

3027

Rælingen

0,90

0,87

0,93

0,92

0,89

0,93

0,95

0,93

0,97

0,93

0,91

0,93

0,57

0,56

0,59

0,60

0,58

0,61

0,75

0,76

0,006

3028

Enebakk

0,95

0,93

0,98

0,98

0,97

0,98

0,89

0,88

0,90

0,85

0,84

0,86

0,66

0,64

0,68

0,73

0,71

0,75

0,79

0,82

0,026

3029

Lørenskog

0,94

0,90

0,98

0,94

0,90

0,99

0,87

0,85

0,90

0,82

0,80

0,84

0,66

0,63

0,69

0,68

0,65

0,71

0,78

0,78

-0,006

3030

Lillestrøm

0,90

0,84

0,94

0,88

0,83

0,93

0,89

0,84

0,93

0,84

0,79

0,87

0,90

0,83

0,97

0,91

0,84

0,98

0,90

0,88

-0,013

3031

Nittedal

0,76

0,74

0,77

0,68

0,67

0,69

0,95

0,93

0,96

0,90

0,88

0,91

0,63

0,60

0,66

0,64

0,61

0,69

0,75

0,73

-0,023

3032

Gjerdrum

0,58

0,58

0,59

0,74

0,73

0,74

0,82

0,81

0,83

0,81

0,81

0,83

0,75

0,71

0,78

0,73

0,71

0,76

0,74

0,76

0,022

3033

Ullensaker

0,77

0,76

0,78

0,70

0,69

0,71

0,93

0,89

0,95

0,91

0,88

0,93

0,75

0,72

0,79

0,73

0,70

0,77

0,81

0,78

-0,028

3034

Nes

0,78

0,77

0,78

0,80

0,79

0,81

0,93

0,92

0,94

0,88

0,86

0,89

0,62

0,60

0,65

0,60

0,57

0,62

0,75

0,72

-0,026

3035

Eidsvoll

0,88

0,87

0,89

0,86

0,84

0,87

0,88

0,86

0,89

0,89

0,87

0,90

0,68

0,64

0,72

0,65

0,61

0,69

0,78

0,76

-0,018

3036

Nannestad

0,96

0,95

0,97

0,94

0,92

0,95

0,89

0,88

0,90

0,87

0,86

0,88

0,90

0,83

0,97

0,88

0,82

0,98

0,91

0,89

-0,020

3037

Hurdal

0,87

0,84

0,90

0,83

0,80

0,85

0,86

0,83

0,90

0,82

0,80

0,85

0,71

0,69

0,74

0,69

0,67

0,72

0,79

0,76

-0,033

3038

Hole

0,88

0,86

0,88

0,85

0,84

0,86

0,74

0,72

0,75

0,68

0,68

0,69

0,56

0,55

0,58

0,60

0,59

0,62

0,68

0,68

0,000

3039

Flå

0,94

0,91

0,98

0,92

0,89

0,95

0,62

0,59

0,66

0,53

0,51

0,55

3040

Nesbyen

0,82

0,81

0,82

0,78

0,76

0,79

0,71

0,67

0,76

0,66

0,64

0,67

0,91

0,87

0,95

0,82

0,78

0,85

0,83

0,76

-0,070

3041

Gol

0,75

0,74

0,76

0,79

0,78

0,80

0,83

0,81

0,85

0,75

0,73

0,76

0,81

0,76

0,86

0,87

0,82

0,92

0,81

0,82

0,012

3042

Hemsedal

0,68

0,67

0,68

0,60

0,59

0,61

0,60

0,57

0,64

0,58

0,56

0,62

0,61

0,59

0,64

0,83

0,80

0,85

0,62

0,71

0,092

3043

Ål

0,82

0,82

0,83

0,78

0,77

0,78

0,62

0,61

0,63

0,56

0,55

0,56

0,53

0,50

0,56

0,52

0,51

0,54

0,61

0,58

-0,030

3044

Hol

0,79

0,78

0,79

0,69

0,68

0,70

0,54

0,53

0,55

0,53

0,52

0,54

0,54

0,53

0,56

0,48

0,47

0,49

0,59

0,54

-0,055

3045

Sigdal

0,86

0,78

0,98

0,84

0,81

0,87

0,67

0,64

0,70

0,60

0,57

0,63

0,72

3046

Krødsherad

0,81

0,79

0,82

0,81

0,80

0,83

0,84

0,72

0,99

0,84

0,71

0,99

0,89

0,86

0,93

0,78

0,75

0,81

0,86

0,80

-0,054

3047

Modum

0,94

0,92

0,95

0,88

0,87

0,89

0,87

0,86

0,88

0,81

0,80

0,82

0,70

0,68

0,74

0,67

0,64

0,69

0,80

0,75

-0,047

3048

Øvre Eiker

0,81

0,80

0,82

0,79

0,77

0,80

0,94

0,91

0,96

0,92

0,91

0,93

0,82

0,78

0,88

0,81

0,77

0,86

0,86

0,84

-0,017

3049

Lier

0,61

0,60

0,62

0,58

0,58

0,59

0,82

0,81

0,84

0,80

0,78

0,81

0,64

0,59

0,68

0,64

0,60

0,69

0,69

0,68

-0,010

3050

Flesberg

0,85

0,84

0,85

0,80

0,80

0,81

0,84

0,80

0,89

0,66

0,63

0,70

0,53

0,52

0,56

0,50

0,48

0,52

0,69

0,61

-0,081

3051

Rollag

0,74

0,73

0,75

0,62

0,61

0,63

0,62

0,60

0,65

0,59

0,56

0,63

3052

Nore og Uvdal

0,62

0,61

0,62

0,60

0,60

0,61

0,60

0,58

0,64

0,60

0,57

0,62

0,60

0,58

0,62

0,57

0,54

0,60

0,60

0,58

-0,023

3053

Jevnaker

0,91

0,90

0,92

0,88

0,86

0,90

0,84

0,83

0,86

0,85

0,84

0,87

0,91

0,86

0,98

0,88

0,83

0,92

0,89

0,87

-0,018

3054

Lunner

0,86

0,85

0,87

0,89

0,87

0,91

0,90

0,89

0,91

0,86

0,85

0,87

0,68

0,67

0,69

0,62

0,61

0,63

0,78

0,75

-0,036

3401

Kongsvinger

0,78

0,76

0,79

0,77

0,76

0,78

0,81

0,80

0,82

0,80

0,79

0,81

0,68

0,66

0,71

0,70

0,68

0,73

0,74

0,75

0,006

3403

Hamar

0,90

0,88

0,92

0,88

0,85

0,90

0,73

0,72

0,74

0,76

0,75

0,77

0,83

0,78

0,88

0,84

0,79

0,90

0,82

0,82

0,009

3405

Lillehammer

0,74

0,71

0,76

0,74

0,72

0,76

0,90

0,88

0,91

0,86

0,85

0,87

0,74

0,71

0,78

0,77

0,74

0,81

0,79

0,79

0,007

3407

Gjøvik

0,92

0,90

0,93

0,88

0,87

0,89

0,85

0,83

0,87

0,82

0,81

0,83

0,71

0,64

0,79

0,61

0,55

0,68

0,79

0,73

-0,065

3411

Ringsaker

0,90

0,88

0,92

0,85

0,83

0,87

0,77

0,76

0,78

0,79

0,77

0,79

0,75

0,71

0,80

0,80

0,75

0,85

0,79

0,81

0,017

3412

Løten

0,92

0,91

0,92

0,80

0,78

0,81

0,77

0,76

0,79

0,78

0,77

0,79

0,77

0,74

0,81

0,70

0,68

0,73

0,80

0,74

-0,057

3413

Stange

0,90

0,88

0,91

0,84

0,83

0,85

0,83

0,81

0,84

0,83

0,81

0,84

0,64

0,61

0,69

0,71

0,68

0,75

0,75

0,77

0,024

3414

Nord-Odal

0,74

0,73

0,74

0,86

0,84

0,87

0,77

0,75

0,79

0,77

0,76

0,78

0,84

0,81

0,86

0,85

0,83

0,87

0,80

0,83

0,032

3415

Sør-Odal

0,96

0,95

0,97

0,96

0,95

0,97

0,87

0,86

0,88

0,82

0,81

0,83

0,83

0,81

0,84

0,74

0,73

0,76

0,87

0,81

-0,057

3416

Eidskog

0,74

0,73

0,74

0,79

0,79

0,80

0,66

0,65

0,67

0,75

0,73

0,77

0,81

0,79

0,84

0,76

3417

Grue

0,69

0,67

0,71

0,70

0,69

0,70

0,75

0,72

0,77

0,73

0,71

0,76

0,56

0,55

0,57

0,55

0,54

0,57

0,64

0,63

-0,010

3418

Åsnes

0,76

0,75

0,77

0,68

0,67

0,69

0,69

0,67

0,70

0,73

0,69

0,78

0,68

0,64

0,73

0,72

3419

Våler (Innlandet)

0,57

0,54

0,59

0,65

0,64

0,67

0,78

0,76

0,79

0,79

0,76

0,83

0,85

0,83

0,87

0,83

0,82

0,85

0,77

0,79

0,015

3420

Elverum

0,89

0,87

0,90

0,82

0,81

0,83

0,83

0,81

0,85

0,80

0,79

0,80

0,71

0,67

0,75

0,69

0,66

0,75

0,78

0,75

-0,029

3421

Trysil

0,86

0,84

0,88

0,81

0,80

0,81

0,70

0,69

0,71

0,68

0,67

0,69

0,63

0,60

0,66

0,60

0,57

0,63

0,70

0,66

-0,032

3422

Åmot

0,62

0,62

0,62

0,61

0,61

0,61

0,66

0,65

0,67

0,67

0,67

0,68

0,70

0,68

0,72

0,69

0,67

0,71

0,67

0,67

-0,003

3423

Stor-Elvdal

0,74

0,72

0,76

0,49

0,48

0,50

0,84

0,72

0,99

0,85

0,76

0,99

0,70

0,66

0,74

0,71

0,68

0,74

0,75

0,71

-0,039

3424

Rendalen

0,86

0,83

0,87

0,78

0,77

0,78

0,83

0,78

0,89

0,73

0,69

0,76

0,83

0,80

0,86

0,82

3425

Engerdal

0,66

0,65

0,67

0,54

0,54

0,55

0,62

0,58

0,66

0,59

0,56

0,63

3426

Tolga

0,91

0,89

0,93

0,89

0,88

0,90

0,85

0,76

0,99

0,74

0,71

0,78

0,66

0,63

0,70

0,57

0,54

0,61

0,77

0,69

-0,079

3427

Tynset

0,78

0,76

0,80

0,76

0,74

0,77

0,77

0,75

0,78

0,77

0,76

0,79

0,72

0,70

0,74

0,76

0,73

0,78

0,75

0,76

0,016

3428

Alvdal

0,85

0,84

0,86

0,84

0,83

0,86

0,87

0,85

0,89

0,92

0,90

0,95

0,70

0,68

0,73

0,78

0,75

0,80

0,78

0,83

0,052

3429

Folldal

0,67

0,66

0,69

0,74

0,73

0,75

0,79

0,75

0,83

0,75

0,71

0,80

0,53

0,51

0,57

0,52

0,50

0,55

0,64

0,63

-0,005

3430

Os

0,74

0,72

0,76

0,83

0,83

0,84

0,65

0,62

0,69

0,78

0,73

0,83

0,66

0,64

0,69

0,59

0,57

0,62

0,68

0,70

0,021

3431

Dovre

0,74

0,73

0,74

0,82

0,81

0,83

0,77

0,71

0,84

0,71

0,69

0,72

0,84

0,79

0,89

0,72

0,68

0,78

0,80

0,74

-0,062

3432

Lesja

0,71

0,70

0,71

0,69

0,68

0,69

0,66

0,63

0,69

0,61

0,58

0,65

0,63

0,60

0,66

0,71

0,68

0,74

0,65

0,68

0,024

3433

Skjåk

0,76

0,75

0,77

0,69

0,69

0,70

0,70

0,67

0,73

0,68

0,66

0,71

0,52

0,50

0,55

0,55

0,54

0,57

0,62

0,62

-0,003

3434

Lom

0,69

0,68

0,70

0,71

0,70

0,71

0,73

0,71

0,76

0,77

0,75

0,79

0,75

0,73

0,77

0,83

0,81

0,86

0,73

0,79

0,056

3435

Vågå

0,95

0,94

0,96

0,86

0,85

0,87

0,75

0,73

0,77

0,71

0,69

0,75

0,63

0,61

0,64

0,58

0,56

0,59

0,73

0,68

-0,052

3436

Nord-Fron

0,72

0,71

0,73

0,79

0,77

0,80

0,74

0,73

0,76

0,72

0,71

0,73

0,68

0,65

0,72

0,66

0,63

0,71

0,71

0,70

-0,004

3437

Sel

0,72

0,70

0,73

0,68

0,67

0,68

0,66

0,64

0,67

0,63

0,62

0,64

0,68

0,65

0,72

0,66

0,62

0,70

0,68

0,66

-0,025

3438

Sør-Fron

0,74

0,73

0,75

0,67

0,66

0,68

0,87

0,84

0,90

0,70

0,69

0,71

0,69

0,67

0,72

0,67

0,65

0,70

0,76

0,68

-0,074

3439

Ringebu

0,98

0,96

0,99

0,92

0,90

0,93

0,69

0,65

0,73

0,71

0,70

0,73

0,82

0,76

0,89

0,88

0,82

0,99

0,81

0,84

0,024

3440

Øyer

0,80

0,79

0,80

0,79

0,78

0,80

0,76

0,75

0,78

0,70

0,69

0,71

0,82

0,78

0,85

0,83

0,79

0,88

0,79

0,78

-0,013

3441

Gausdal

0,76

0,74

0,77

0,80

0,79

0,81

0,73

0,72

0,75

0,71

0,70

0,72

0,67

0,64

0,70

0,71

0,68

0,74

0,71

0,73

0,021

3442

Østre Toten

0,90

0,88

0,91

0,79

0,77

0,80

0,77

0,77

0,78

0,75

0,74

0,75

0,74

0,71

0,77

0,70

0,67

0,72

0,78

0,73

-0,052

3443

Vestre Toten

0,81

0,79

0,82

0,82

0,81

0,83

0,80

0,78

0,81

0,77

0,76

0,79

0,61

0,59

0,63

0,59

0,57

0,61

0,71

0,69

-0,018

3446

Gran

0,85

0,83

0,86

0,79

0,78

0,80

0,78

0,77

0,80

0,77

0,76

0,78

0,94

0,89

0,98

0,93

0,88

0,98

0,87

0,85

-0,018

3447

Søndre Land

0,69

0,68

0,71

0,66

0,65

0,67

0,71

0,69

0,72

0,77

0,72

0,80

0,86

0,82

0,90

0,77

3448

Nordre Land

0,90

0,88

0,93

0,94

0,93

0,95

0,85

0,84

0,86

0,81

0,80

0,82

0,81

0,78

0,86

0,72

0,69

0,77

0,84

0,79

-0,052

3449

Sør-Aurdal

0,73

0,71

0,73

0,74

0,73

0,75

0,63

0,61

0,64

0,59

0,58

0,61

0,73

0,70

0,76

0,68

0,66

0,71

0,70

0,66

-0,031

3450

Etnedal

0,51

0,48

0,53

0,65

0,62

0,67

0,84

0,71

0,99

0,85

0,76

0,99

0,70

0,66

0,73

0,75

0,71

0,80

0,70

0,76

0,057

3451

Nord-Aurdal

0,69

0,67

0,70

0,72

0,71

0,72

0,69

0,68

0,70

0,69

0,69

0,70

0,49

0,48

0,50

0,55

0,54

0,56

0,59

0,63

0,037

3452

Vestre Slidre

0,74

0,73

0,74

0,84

0,83

0,84

0,84

0,71

0,99

0,78

0,74

0,85

0,78

0,76

0,81

0,60

0,58

0,64

0,79

0,70

-0,086

3453

Øystre Slidre

0,88

0,86

0,90

0,80

0,78

0,81

0,70

0,69

0,71

0,64

0,63

0,65

0,54

0,51

0,58

0,50

0,48

0,53

0,66

0,60

-0,058

3454

Vang

0,59

0,58

0,60

0,60

0,59

0,60

0,72

0,68

0,77

0,64

0,61

0,68

0,69

0,67

0,73

0,63

0,60

0,67

0,68

0,63

-0,054

3801

Horten

0,85

0,83

0,86

0,84

0,83

0,85

0,89

0,88

0,91

0,92

0,90

0,93

0,74

0,71

0,77

0,70

0,67

0,73

0,81

0,79

-0,013

3802

Holmestrand

0,80

0,77

0,82

0,87

0,86

0,88

0,91

0,90

0,92

0,87

0,86

0,88

0,68

0,63

0,73

0,64

0,60

0,69

0,77

0,76

-0,016

3803

Tønsberg

0,94

0,90

0,99

0,87

0,83

0,91

0,85

0,82

0,88

0,82

0,80

0,84

0,80

0,76

0,85

0,79

0,75

0,83

0,84

0,81

-0,029

3804

Sandefjord

0,90

0,86

0,92

0,87

0,84

0,89

0,85

0,80

0,89

0,79

0,75

0,83

0,66

0,63

0,71

0,72

0,68

0,77

0,76

0,77

0,006

3805

Larvik

0,96

0,93

0,99

0,89

0,86

0,92

0,90

0,87

0,92

0,88

0,86

0,89

0,89

0,84

0,93

0,90

0,84

0,96

0,91

0,89

-0,013

3806

Porsgrunn

0,90

0,88

0,91

0,77

0,76

0,78

0,85

0,83

0,87

0,83

0,81

0,83

0,78

0,74

0,83

0,74

0,71

0,79

0,83

0,77

-0,053

3807

Skien

0,86

0,83

0,88

0,82

0,79

0,84

0,84

0,81

0,87

0,84

0,81

0,86

0,86

0,74

0,99

0,82

0,71

0,98

0,85

0,82

-0,027

3808

Notodden

0,74

0,73

0,74

0,96

0,94

0,99

0,76

0,75

0,77

0,73

0,72

0,75

0,64

0,62

0,68

0,70

0,67

0,74

0,70

0,76

0,065

3811

Færder

0,88

0,86

0,89

0,93

0,91

0,94

0,83

0,82

0,84

0,81

0,80

0,82

0,76

0,72

0,81

0,70

0,67

0,76

0,80

0,78

-0,023

3812

Siljan

0,74

0,74

0,75

0,80

0,79

0,80

0,81

0,74

0,88

0,84

0,76

0,91

0,66

0,63

0,69

0,58

0,55

0,61

0,72

0,70

-0,024

3813

Bamble

0,78

0,77

0,79

0,76

0,75

0,77

0,79

0,78

0,80

0,75

0,75

0,77

0,59

0,57

0,62

0,55

0,53

0,57

0,69

0,65

-0,037

3814

Kragerø

0,85

0,83

0,85

0,87

0,85

0,88

0,73

0,72

0,74

0,74

0,73

0,75

0,70

0,66

0,73

0,70

0,67

0,73

0,74

0,75

0,007

3815

Drangedal

0,68

0,68

0,69

0,69

0,68

0,69

0,74

0,72

0,76

0,65

0,64

0,66

0,75

0,73

0,77

0,71

0,69

0,73

0,73

0,69

-0,044

3816

Nome

0,85

0,83

0,86

0,62

0,61

0,62

0,92

0,90

0,94

0,86

0,84

0,87

0,80

0,78

0,82

0,81

0,79

0,83

0,85

0,79

-0,059

3817

Midt- Telemark

0,79

0,79

0,80

0,75

0,75

0,76

0,83

0,82

0,84

0,84

0,83

0,85

0,68

0,65

0,70

0,62

0,60

0,65

0,75

0,72

-0,033

3818

Tinn

0,65

0,65

0,66

0,67

0,66

0,67

0,65

0,63

0,67

0,62

0,61

0,63

0,66

0,65

0,68

0,64

0,62

0,66

0,66

0,64

-0,018

3819

Hjartdal

0,65

0,64

0,66

0,63

0,62

0,65

0,56

0,53

0,61

0,61

0,58

0,65

3820

Seljord

0,64

0,63

0,65

0,75

0,75

0,76

0,62

0,61

0,64

0,62

0,61

0,63

0,66

0,64

0,68

0,64

0,62

0,66

0,65

0,66

0,011

3821

Kviteseid

0,81

0,79

0,82

0,76

0,75

0,76

0,84

0,71

0,99

0,80

0,74

0,85

0,70

0,67

0,74

0,68

0,65

0,72

0,76

0,73

-0,032

3822

Nissedal

0,41

0,40

0,42

0,48

0,47

0,48

0,84

0,71

0,99

0,78

0,72

0,86

0,78

0,76

0,81

0,69

0,67

0,71

0,73

0,67

-0,053

3823

Fyresdal

0,64

0,62

0,65

0,66

0,64

0,67

0,66

0,62

0,70

0,64

0,61

0,67

0,62

0,59

0,65

0,70

0,67

0,74

0,63

0,67

0,040

3824

Tokke

0,62

0,62

0,63

0,65

0,64

0,65

0,84

0,71

0,99

0,57

0,55

0,59

0,61

0,59

0,63

0,62

0,61

0,64

0,68

0,61

-0,073

3825

Vinje

0,54

0,53

0,55

0,56

0,55

0,56

0,65

0,64

0,66

0,60

0,60

0,61

0,57

0,55

0,59

0,54

0,52

0,57

0,59

0,56

-0,024

4201

Risør

0,84

0,83

0,84

0,75

0,74

0,75

0,74

0,73

0,75

0,79

0,77

0,81

0,63

0,61

0,66

0,65

0,63

0,67

0,70

0,71

0,008

4202

Grimstad

0,71

0,70

0,71

0,69

0,67

0,71

0,95

0,93

0,97

0,91

0,90

0,92

0,82

0,74

0,99

0,78

0,71

0,86

0,84

0,80

-0,038

4203

Arendal

0,75

0,73

0,76

0,71

0,69

0,73

0,85

0,82

0,88

0,86

0,83

0,88

0,78

0,75

0,82

0,79

0,76

0,83

0,80

0,80

0,000

4204

Kristiansand

0,82

0,78

0,86

0,82

0,78

0,86

0,83

0,78

0,89

0,87

0,82

0,92

0,87

0,79

0,97

0,86

0,78

0,99

0,85

0,85

0,006

4205

Lindesnes

0,85

0,84

0,86

0,83

0,82

0,84

0,76

0,75

0,77

0,81

0,80

0,81

0,74

0,68

0,80

0,80

0,73

0,85

0,77

0,81

0,038

4206

Farsund

0,72

0,72

0,73

0,74

0,73

0,75

0,90

0,89

0,91

0,86

0,85

0,87

0,58

0,54

0,63

0,54

0,52

0,56

0,71

0,68

-0,028

4207

Flekkefjord

0,83

0,82

0,84

0,83

0,81

0,84

0,83

0,80

0,85

0,80

0,79

0,81

0,67

0,65

0,69

0,62

0,60

0,64

0,75

0,72

-0,034

4211

Gjerstad

0,80

0,79

0,80

0,78

0,77

0,78

0,83

0,78

0,89

0,84

0,71

0,99

0,65

0,63

0,67

0,72

0,70

0,74

0,73

0,77

0,037

4212

Vegårshei

0,82

0,78

0,85

0,79

0,77

0,80

0,89

0,84

0,99

0,95

0,93

0,98

0,64

0,61

0,67

0,62

0,60

0,65

0,75

0,76

0,005

4213

Tvedestrand

0,94

0,93

0,94

0,90

0,88

0,91

0,78

0,77

0,80

0,77

0,76

0,78

0,57

0,54

0,59

0,57

0,55

0,60

0,71

0,70

-0,011

4214

Froland

0,74

0,73

0,74

0,81

0,80

0,82

0,82

0,81

0,84

0,75

0,74

0,76

0,62

0,59

0,64

0,55

0,54

0,58

0,70

0,66

-0,039

4215

Lillesand

0,72

0,71

0,74

0,72

0,71

0,72

0,90

0,88

0,91

0,85

0,84

0,86

0,60

0,58

0,62

0,62

0,60

0,64

0,72

0,71

-0,007

4216

Birkenes

0,82

0,80

0,83

0,67

0,66

0,68

0,92

0,91

0,95

0,89

0,87

0,90

0,67

0,66

0,69

0,68

0,67

0,69

0,78

0,74

-0,035

4217

Åmli

0,75

0,73

0,76

0,53

0,53

0,54

0,76

0,74

0,79

0,69

0,67

0,71

0,38

0,36

0,41

0,37

0,35

0,39

0,57

0,50

-0,070

4218

Iveland

0,63

0,62

0,64

0,67

0,66

0,68

0,91

0,86

0,97

0,84

0,82

0,86

0,89

0,85

0,95

0,90

0,85

0,95

0,85

0,83

-0,013

4219

Evje og Hornnes

0,91

0,89

0,92

0,93

0,92

0,94

0,92

0,89

0,94

0,81

0,80

0,83

0,59

0,57

0,62

0,57

0,54

0,59

0,75

0,71

-0,040

4220

Bygland

0,69

0,67

0,71

0,65

0,64

0,66

0,84

0,71

0,99

0,88

0,81

0,95

0,83

0,79

0,87

0,74

0,71

0,78

0,80

0,77

-0,039

4221

Valle

0,69

0,68

0,70

0,76

0,74

0,78

0,63

0,60

0,67

0,63

0,60

0,67

4222

Bykle

0,42

0,41

0,43

0,42

0,42

0,43

0,58

0,55

0,62

0,70

0,67

0,74

4223

Vennesla

0,76

0,75

0,77

0,74

0,73

0,75

0,80

0,79

0,81

0,79

0,78

0,80

0,64

0,62

0,66

0,66

0,64

0,68

0,71

0,71

0,003

4224

Åseral

0,46

0,43

0,49

0,53

0,51

0,54

0,87

0,83

0,92

0,81

0,77

0,85

4225

Lyngdal

0,88

0,86

0,90

0,95

0,94

0,97

0,89

0,88

0,90

0,84

0,83

0,85

0,64

0,62

0,66

0,65

0,62

0,68

0,76

0,77

0,001

4226

Hægebostad

0,86

0,84

0,87

0,73

0,72

0,74

0,54

0,52

0,58

0,51

0,49

0,55

4227

Kvinesdal

0,75

0,73

0,76

0,85

0,83

0,86

0,77

0,76

0,78

0,75

0,74

0,76

0,52

0,51

0,54

0,53

0,52

0,54

0,64

0,66

0,017

4228

Sirdal

0,51

0,50

0,51

0,51

0,50

0,51

0,70

0,65

0,76

0,72

0,69

0,75

0,79

0,75

0,82

0,67

4601

Bergen

0,81

0,74

0,89

0,82

0,74

0,89

0,88

0,80

0,99

0,88

0,80

0,98

0,83

0,73

0,98

0,83

0,73

0,99

0,84

0,84

0,000

4602

Kinn

0,88

0,86

0,89

0,81

0,79

0,83

0,82

0,82

0,83

0,79

0,78

0,80

0,67

0,64

0,71

0,72

0,69

0,76

0,76

0,76

0,003

4611

Etne

0,78

0,76

0,79

0,74

0,72

0,75

0,83

0,81

0,85

0,85

0,83

0,86

0,60

0,59

0,63

0,63

0,62

0,65

0,71

0,72

0,011

4612

Sveio

0,63

0,62

0,63

0,72

0,71

0,72

0,87

0,85

0,89

0,83

0,82

0,84

0,79

0,76

0,83

0,81

0,78

0,84

0,78

0,80

0,015

4613

Bømlo

0,83

0,82

0,84

0,82

0,81

0,83

0,69

0,67

0,72

0,75

0,73

0,78

4614

Stord

0,80

0,79

0,81

0,82

0,81

0,83

0,86

0,85

0,87

0,85

0,84

0,85

0,65

0,62

0,69

0,67

0,62

0,71

0,75

0,75

0,005

4615

Fitjar

0,77

0,74

0,79

0,93

0,89

0,96

0,76

0,72

0,79

0,79

0,76

0,82

0,62

0,61

0,65

0,64

0,62

0,67

0,69

0,74

0,048

4616

Tysnes

0,83

0,82

0,83

0,80

0,79

0,81

0,72

0,69

0,78

0,72

0,71

0,73

0,68

0,66

0,70

0,58

0,57

0,60

0,72

0,67

-0,052

4617

Kvinnherad

0,73

0,72

0,74

0,72

0,71

0,73

0,72

0,71

0,73

0,69

0,68

0,69

0,69

0,66

0,73

0,68

0,64

0,72

0,71

0,69

-0,023

4618

Ullensvang

0,70

0,68

0,72

0,72

0,70

0,74

0,66

0,65

0,66

0,64

0,64

0,65

0,71

0,66

0,75

0,74

0,71

0,78

0,69

0,71

0,019

4619

Eidfjord

0,68

0,67

0,68

0,57

0,56

0,57

0,60

0,57

0,63

0,57

0,55

0,60

4620

Ulvik

0,56

0,54

0,57

0,60

0,59

0,61

0,68

0,65

0,72

0,55

0,52

0,59

0,62

0,59

0,65

0,59

4621

Voss

0,87

0,85

0,89

0,87

0,85

0,88

0,74

0,73

0,74

0,74

0,73

0,74

0,94

0,89

0,98

0,88

0,84

0,93

0,86

0,84

-0,027

4622

Kvam

0,77

0,76

0,78

0,73

0,71

0,75

0,74

0,74

0,75

0,69

0,68

0,70

0,72

0,70

0,76

0,72

0,70

0,75

0,74

0,71

-0,024

4623

Samnanger

0,67

0,65

0,68

0,85

0,84

0,85

0,90

0,86

0,95

0,81

0,77

0,85

0,66

0,64

0,69

0,53

0,50

0,58

0,74

0,68

-0,062

4624

Bjørnafjorden

0,75

0,74

0,77

0,71

0,69

0,73

0,88

0,86

0,89

0,94

0,93

0,95

0,72

0,66

0,78

0,76

0,70

0,82

0,78

0,81

0,031

4625

Austevoll

0,78

0,77

0,79

0,72

0,71

0,72

0,71

0,69

0,73

0,60

0,58

0,64

4626

Øygarden

0,81

0,78

0,83

0,80

0,77

0,82

0,83

0,79

0,85

0,82

0,80

0,83

0,68

0,65

0,71

0,67

0,64

0,69

0,75

0,74

-0,008

4627

Askøy

0,81

0,80

0,82

0,70

0,68

0,72

0,89

0,87

0,91

0,86

0,84

0,87

0,78

0,75

0,81

0,81

0,77

0,83

0,82

0,80

-0,017

4628

Vaksdal

0,84

0,82

0,86

0,83

0,82

0,83

0,85

0,84

0,87

0,84

0,82

0,86

0,83

0,78

0,88

0,60

0,58

0,64

0,84

0,72

-0,118

4629

Modalen

0,60

0,58

0,62

0,64

0,61

0,67

0,81

0,76

0,85

0,84

0,80

0,90

4630

Osterøy

0,89

0,87

0,90

0,88

0,86

0,89

0,83

0,82

0,85

0,80

0,79

0,82

0,72

0,69

0,76

0,58

0,56

0,62

0,79

0,71

-0,080

4631

Alver

0,80

0,77

0,82

0,68

0,67

0,69

0,78

0,76

0,80

0,76

0,74

0,77

0,62

0,57

0,68

0,69

0,62

0,77

0,71

0,71

0,005

4632

Austrheim

0,80

0,78

0,81

0,87

0,85

0,88

0,82

0,79

0,85

0,80

0,77

0,84

0,66

0,64

0,68

0,67

0,65

0,69

0,73

0,75

0,014

4633

Fedje

0,77

0,73

0,81

0,62

0,58

0,67

0,86

0,80

0,92

0,75

0,70

0,81

4634

Masfjorden

0,72

0,72

0,73

0,74

0,73

0,74

0,73

0,67

0,79

0,64

0,61

0,68

0,81

0,79

0,84

0,77

0,75

0,80

0,77

0,73

-0,041

4635

Gulen

0,68

0,68

0,69

0,67

0,65

0,68

0,58

0,56

0,60

0,60

0,57

0,62

0,66

0,64

0,68

0,78

0,74

0,81

0,64

0,70

0,062

4636

Solund

0,87

0,84

0,88

0,55

0,52

0,57

0,88

0,83

0,93

0,85

0,80

0,90

4637

Hyllestad

0,58

0,56

0,60

0,59

0,58

0,60

0,47

0,45

0,49

0,56

0,53

0,59

4638

Høyanger

0,67

0,66

0,67

0,74

0,72

0,75

0,77

0,71

0,85

0,74

0,70

0,78

0,78

0,75

0,82

0,71

0,69

0,75

0,75

0,73

-0,027

4639

Vik

0,83

0,82

0,83

0,77

0,76

0,78

0,78

0,75

0,82

0,71

0,68

0,75

0,77

0,76

0,79

0,92

0,89

0,94

0,79

0,82

0,039

4640

Sogndal

0,89

0,87

0,92

0,86

0,83

0,89

0,76

0,75

0,76

0,81

0,80

0,82

0,83

0,79

0,88

0,82

0,78

0,87

0,82

0,82

0,005

4641

Aurland

0,75

0,74

0,76

0,79

0,79

0,80

0,84

0,71

0,98

0,70

0,64

0,78

0,92

0,90

0,95

0,55

0,53

0,58

0,86

0,64

-0,219

4642

Lærdal

0,78

0,77

0,78

0,75

0,74

0,75

0,70

0,66

0,75

0,67

0,66

0,69

0,90

0,86

0,93

0,90

0,87

0,94

0,81

0,80

-0,010

4643

Årdal

0,78

0,76

0,80

0,80

0,78

0,82

0,81

0,77

0,85

0,72

0,70

0,74

0,73

0,70

0,77

0,72

0,69

0,75

0,76

0,73

-0,030

4644

Luster

0,80

0,78

0,81

0,74

0,73

0,75

0,67

0,65

0,68

0,67

0,66

0,68

0,70

0,68

0,72

0,69

0,68

0,71

0,71

0,70

-0,014

4645

Askvoll

0,82

0,81

0,84

0,79

0,78

0,80

0,64

0,61

0,68

0,62

0,61

0,63

0,55

0,53

0,57

0,56

0,54

0,57

0,63

0,62

-0,008

4646

Fjaler

0,86

0,85

0,86

0,71

0,70

0,71

0,65

0,62

0,68

0,61

0,58

0,64

0,74

0,71

0,78

0,69

0,66

0,73

0,73

0,67

-0,064

4647

Sunnfjord

0,84

0,81

0,85

0,80

0,78

0,81

0,79

0,76

0,81

0,78

0,77

0,80

0,65

0,62

0,69

0,65

0,61

0,69

0,73

0,72

-0,013

4648

Bremanger

0,88

0,87

0,88

0,82

0,80

0,83

0,84

0,71

0,99

0,84

0,70

0,99

0,93

0,90

0,98

0,92

0,88

0,99

0,89

0,88

-0,016

4649

Stad

0,89

0,87

0,90

0,88

0,87

0,90

0,87

0,85

0,89

0,84

0,83

0,85

0,77

0,74

0,80

0,78

0,76

0,80

0,82

0,82

-0,006

4650

Gloppen

0,85

0,84

0,86

0,86

0,84

0,89

0,82

0,80

0,83

0,84

0,83

0,85

0,87

0,81

0,93

0,79

0,74

0,84

0,85

0,82

-0,030

4651

Stryn

0,85

0,84

0,86

0,84

0,82

0,86

0,79

0,78

0,80

0,74

0,73

0,75

0,84

0,83

0,86

0,81

0,79

0,83

0,83

0,80

-0,032

5001

Trondheim

0,89

0,81

0,98

0,90

0,82

0,98

0,89

0,82

0,99

0,86

0,79

0,94

0,87

0,77

0,99

0,88

0,78

0,99

0,88

0,88

-0,003

5006

Steinkjer

0,85

0,83

0,86

0,88

0,86

0,89

0,79

0,78

0,79

0,79

0,78

0,79

0,86

0,78

0,99

0,88

0,81

0,97

0,83

0,85

0,019

5007

Namsos

0,72

0,71

0,72

0,76

0,75

0,77

0,72

0,72

0,73

0,72

0,72

0,73

0,70

0,67

0,73

0,69

0,66

0,73

0,71

0,71

0,004

5014

Frøya

0,87

0,85

0,88

0,80

0,79

0,81

0,67

0,66

0,68

0,65

0,65

0,66

0,55

0,53

0,57

0,47

0,46

0,49

0,65

0,59

-0,058

5020

Osen

0,82

0,79

0,85

0,80

0,79

0,81

0,90

0,85

0,95

0,90

0,85

0,99

5021

Oppdal

0,80

0,79

0,80

0,74

0,74

0,75

0,83

0,82

0,85

0,78

0,77

0,80

0,83

0,81

0,85

0,76

0,74

0,78

0,82

0,76

-0,058

5022

Rennebu

0,70

0,69

0,71

0,65

0,64

0,65

0,68

0,64

0,72

0,66

0,64

0,68

0,55

0,53

0,57

0,54

0,53

0,56

0,62

0,60

-0,018

5025

Røros

0,88

0,87

0,89

0,87

0,85

0,90

0,78

0,77

0,80

0,75

0,74

0,76

0,80

0,77

0,83

0,75

0,71

0,80

0,81

0,78

-0,033

5026

Holtålen

0,62

0,60

0,64

0,73

0,72

0,74

0,75

0,70

0,81

0,82

0,76

0,90

0,61

0,58

0,63

0,61

0,58

0,66

0,65

0,70

0,044

5027

Midtre Gauldal

0,92

0,91

0,93

0,85

0,84

0,86

0,83

0,82

0,84

0,79

0,78

0,80

0,73

0,72

0,74

0,66

0,64

0,67

0,80

0,74

-0,062

5028

Melhus

0,91

0,88

0,93

0,87

0,84

0,88

0,83

0,82

0,84

0,81

0,80

0,82

0,61

0,59

0,64

0,62

0,60

0,64

0,74

0,73

-0,011

5029

Skaun

0,82

0,81

0,83

0,81

0,79

0,83

0,77

0,76

0,78

0,72

0,71

0,74

0,69

0,67

0,71

0,68

0,66

0,69

0,74

0,72

-0,025

5031

Malvik

0,91

0,90

0,92

0,96

0,93

0,98

0,87

0,86

0,87

0,86

0,85

0,87

0,53

0,52

0,55

0,54

0,52

0,56

0,71

0,72

0,010

5032

Selbu

0,88

0,87

0,89

0,90

0,88

0,91

0,85

0,81

0,88

0,79

0,78

0,80

0,63

0,61

0,66

0,67

0,65

0,69

0,75

0,75

0,003

5033

Tydal

0,76

0,74

0,77

0,57

0,55

0,59

0,75

0,70

0,80

0,65

0,61

0,70

5034

Meråker

0,93

0,92

0,94

0,82

0,80

0,83

0,84

0,72

0,99

0,78

0,75

0,82

0,78

0,75

0,82

0,85

0,82

0,89

0,83

0,82

-0,007

5035

Stjørdal

0,84

0,82

0,85

0,90

0,88

0,91

0,88

0,86

0,89

0,81

0,80

0,82

0,69

0,66

0,72

0,71

0,67

0,75

0,78

0,78

0,002

5036

Frosta

0,99

0,98

1,00

0,96

0,94

0,97

0,80

0,78

0,81

0,78

0,77

0,81

0,84

0,80

0,88

0,85

0,81

0,88

0,86

0,85

-0,006

5037

Levanger

0,75

0,74

0,76

0,83

0,82

0,84

0,85

0,84

0,85

0,84

0,83

0,84

0,79

0,74

0,85

0,63

0,59

0,68

0,80

0,73

-0,071

5038

Verdal

0,90

0,89

0,91

0,86

0,85

0,87

0,80

0,79

0,81

0,80

0,79

0,80

0,81

0,77

0,86

0,80

0,77

0,86

0,82

0,81

-0,012

5041

Snåsa

0,81

0,78

0,82

0,80

0,78

0,82

0,72

0,68

0,78

0,79

0,75

0,83

0,95

0,93

0,98

0,86

0,83

0,88

0,85

0,83

-0,027

5042

Lierne

0,55

0,54

0,56

0,55

0,53

0,57

0,64

0,58

0,71

5043

Røyrvik

0,59

0,55

0,66

0,86

0,81

0,91

0,67

0,63

0,72

5044

Namsskogan

0,60

0,58

0,61

0,47

0,44

0,48

0,88

0,84

0,99

0,89

0,85

0,96

5045

Grong

0,64

0,63

0,65

0,75

0,74

0,75

0,91

0,88

0,97

0,92

0,89

0,98

5046

Høylandet

0,74

0,72

0,75

0,71

0,69

0,72

0,73

0,69

0,78

0,75

0,71

0,80

0,88

0,83

0,98

0,86

0,81

0,99

0,81

0,80

-0,011

5047

Overhalla

0,74

0,72

0,75

0,76

0,76

0,77

0,78

0,77

0,78

0,73

0,72

0,74

0,79

0,76

0,81

0,74

0,71

0,77

0,77

0,74

-0,032

5049

Flatanger

0,81

0,80

0,82

0,88

0,86

0,91

0,72

0,69

0,76

0,75

0,72

0,78

5052

Leka

0,67

0,65

0,69

0,66

0,62

0,68

0,66

0,63

0,71

0,63

0,59

0,67

5053

Inderøy

0,90

0,89

0,91

0,85

0,84

0,86

0,73

0,72

0,74

0,77

0,76

0,78

0,58

0,56

0,60

0,60

0,58

0,63

0,69

0,70

0,011

5054

Indre Fosen

0,71

0,70

0,72

0,72

0,71

0,73

0,81

0,80

0,82

0,75

0,75

0,76

0,87

0,84

0,92

0,78

0,76

0,81

0,82

0,76

-0,062

5055

Heim

0,67

0,66

0,68

0,64

0,63

0,65

0,73

0,72

0,74

0,71

0,70

0,72

0,74

0,73

0,76

0,77

0,75

0,78

0,72

0,73

0,003

5056

Hitra

0,77

0,75

0,79

0,84

0,81

0,86

0,65

0,64

0,67

0,62

0,61

0,63

0,88

0,84

0,92

0,86

0,83

0,91

0,79

0,78

-0,006

5057

Ørland

0,80

0,79

0,81

0,80

0,79

0,81

0,81

0,80

0,82

0,79

0,79

0,81

0,74

0,72

0,76

0,62

0,60

0,64

0,77

0,71

-0,066

5058

Åfjord

0,70

0,69

0,72

0,82

0,81

0,82

0,71

0,67

0,75

0,64

0,63

0,66

0,69

0,66

0,74

0,68

0,66

0,70

0,70

0,70

-0,005

5059

Orkland

0,92

0,90

0,94

0,91

0,87

0,93

0,85

0,84

0,85

0,83

0,82

0,84

0,68

0,66

0,72

0,63

0,61

0,66

0,78

0,74

-0,035

5060

Nærøysund

0,78

0,76

0,78

0,88

0,86

0,90

0,73

0,73

0,74

0,72

0,71

0,73

0,81

0,77

0,85

0,83

0,79

0,87

0,78

0,80

0,023

5061

Rindal

0,71

0,71

0,72

0,73

0,72

0,74

0,90

0,87

0,94

0,91

0,87

0,98

0,81

0,78

0,83

0,59

0,57

0,62

0,82

0,72

-0,100

5401

Tromsø

0,84

0,79

0,87

0,87

0,83

0,91

0,77

0,73

0,81

0,75

0,72

0,78

0,69

0,65

0,73

0,70

0,65

0,74

0,74

0,75

0,007

5402

Harstad

0,87

0,84

0,90

0,82

0,80

0,84

0,83

0,81

0,83

0,77

0,76

0,78

0,74

0,72

0,77

0,80

0,77

0,82

0,79

0,79

-0,001

5403

Alta

0,77

0,76

0,79

0,82

0,81

0,83

0,69

0,69

0,70

0,65

0,64

0,66

0,81

0,75

0,87

0,77

0,72

0,84

0,77

0,74

-0,021

5404

Vardø

0,56

0,54

0,57

0,90

0,88

0,91

0,84

0,70

0,99

0,71

0,66

0,78

0,50

0,46

0,56

0,48

0,44

0,52

0,62

0,63

0,013

5405

Vadsø

0,80

0,79

0,81

0,86

0,84

0,87

0,76

0,75

0,77

0,80

0,78

0,82

0,89

0,83

0,96

0,77

0,72

0,83

0,83

0,80

-0,037

5406

Hammerfest

0,64

0,63

0,65

0,66

0,65

0,67

0,62

0,61

0,63

0,63

0,62

0,64

0,53

0,50

0,55

0,51

0,49

0,54

0,58

0,58

0,000

5411

Kvæfjord

0,76

0,75

0,76

0,83

0,82

0,83

0,59

0,56

0,63

0,65

0,63

0,69

0,54

0,53

0,55

0,51

0,50

0,52

0,60

0,62

0,017

5412

Tjeldsund

0,72

0,72

0,73

0,69

0,68

0,69

0,68

0,67

0,69

0,61

0,60

0,62

0,79

0,74

0,87

0,88

0,83

0,98

0,75

0,76

0,016

5413

Ibestad

0,54

0,51

0,56

0,62

0,61

0,64

0,58

0,56

0,62

0,56

0,53

0,59

5414

Gratangen

0,60

0,57

0,63

0,65

0,62

0,69

0,67

0,64

0,71

0,63

0,60

0,67

5415

Lavangen

0,65

0,63

0,67

0,65

0,63

0,67

0,79

0,72

0,87

0,69

0,64

0,77

0,84

0,81

0,88

0,76

0,73

0,80

0,79

0,72

-0,067

5416

Bardu

0,75

0,74

0,76

0,67

0,67

0,68

0,69

0,68

0,70

0,71

0,70

0,73

0,57

0,56

0,59

0,54

0,52

0,57

0,64

0,62

-0,024

5417

Salangen

0,65

0,64

0,65

0,66

0,65

0,66

0,74

0,70

0,80

0,65

0,62

0,68

0,74

0,73

0,77

0,62

0,60

0,64

0,72

0,64

-0,088

5418

Målselv

0,86

0,85

0,87

0,89

0,87

0,91

0,70

0,68

0,72

0,73

0,72

0,74

0,88

0,84

0,92

0,94

0,89

0,99

0,82

0,87

0,046

5419

Sørreisa

0,74

0,74

0,75

0,84

0,83

0,84

0,76

0,74

0,79

0,81

0,79

0,81

0,63

0,61

0,66

0,72

0,71

0,74

0,69

0,77

0,080

5420

Dyrøy

0,70

0,68

0,71

0,63

0,59

0,66

0,68

0,65

0,73

0,74

0,70

0,77

5421

Senja

0,74

0,71

0,76

0,74

0,72

0,77

0,72

0,71

0,72

0,66

0,65

0,67

0,88

0,83

0,99

0,87

0,82

0,96

0,80

0,78

-0,021

5422

Balsfjord

0,79

0,79

0,80

0,88

0,86

0,89

0,65

0,65

0,66

0,69

0,68

0,69

0,86

0,83

0,89

0,93

0,91

0,97

0,78

0,85

0,067

5423

Karlsøy

0,63

0,62

0,64

0,62

0,61

0,62

0,74

0,70

0,80

0,71

0,69

0,74

0,71

0,69

0,74

0,70

5424

Lyngen

0,69

0,68

0,70

0,68

0,67

0,69

0,57

0,55

0,61

0,55

0,54

0,56

0,88

0,85

0,91

0,81

0,78

0,83

0,75

0,70

-0,042

5425

Storfjord

0,86

0,84

0,86

0,77

0,75

0,77

0,65

0,63

0,67

0,65

0,61

0,69

0,78

0,76

0,81

0,70

0,68

0,72

0,76

0,70

-0,059

5426

Kåfjord

0,60

0,60

0,61

0,52

0,52

0,53

0,52

0,49

0,56

0,57

0,55

0,60

0,58

0,56

0,61

0,55

5427

Skjervøy

0,66

0,65

0,66

0,73

0,72

0,74

0,61

0,60

0,63

0,78

0,75

0,82

0,74

0,71

0,77

0,71

5428

Nordreisa

0,70

0,69

0,70

0,77

0,76

0,78

0,70

0,68

0,72

0,64

0,64

0,65

0,77

0,73

0,80

0,76

0,72

0,80

0,73

0,73

-0,006

5429

Kvænangen

0,53

0,51

0,55

0,80

0,78

0,81

0,69

0,67

0,72

0,66

0,64

0,69

5430

Kautokeino

0,81

0,79

0,82

0,78

0,76

0,79

0,95

0,89

0,99

0,90

0,85

0,93

5432

Loppa

0,64

0,63

0,66

0,53

0,50

0,56

0,59

0,57

0,63

0,62

0,59

0,67

5433

Hasvik

0,71

0,70

0,72

0,63

0,60

0,64

0,76

0,73

0,80

0,70

0,68

0,73

5434

Måsøy

0,59

0,57

0,60

0,71

0,69

0,72

0,63

0,61

0,66

0,61

0,58

0,63

5435

Nordkapp

0,71

0,71

0,72

0,77

0,76

0,77

0,84

0,71

0,99

0,65

0,62

0,67

0,48

0,44

0,52

0,59

0,55

0,63

0,63

0,64

0,006

5436

Porsanger

0,63

0,62

0,63

0,61

0,60

0,62

0,61

0,58

0,64

0,66

0,65

0,68

0,74

0,71

0,77

0,77

0,75

0,80

0,68

0,71

0,031

5437

Karasjok

0,75

0,74

0,75

0,71

0,71

0,72

0,70

0,65

0,74

0,64

0,61

0,67

0,90

0,85

0,99

0,91

0,85

0,98

0,81

0,79

-0,023

5438

Lebesby

0,62

0,61

0,63

0,74

0,72

0,74

0,72

0,67

0,79

0,57

0,55

0,61

0,52

0,50

0,56

0,63

5439

Gamvik

0,82

0,81

0,83

0,71

0,70

0,72

0,44

0,42

0,46

0,45

0,43

0,48

5440

Berlevåg

0,78

0,74

0,81

0,69

0,66

0,71

0,41

0,38

0,44

0,46

0,44

0,49

5441

Tana

0,97

0,94

0,99

0,77

0,76

0,77

0,54

0,52

0,56

0,54

0,52

0,55

0,68

0,66

0,70

0,64

0,63

0,66

0,69

0,64

-0,058

5442

Nesseby

0,67

0,65

0,68

0,51

0,49

0,53

0,43

0,41

0,46

0,50

0,48

0,53

5443

Båtsfjord

0,77

0,76

0,79

0,77

0,76

0,77

0,59

0,55

0,63

0,52

0,50

0,55

0,56

0,54

0,58

0,59

5444

Sør-Varanger

0,90

0,89

0,91

0,92

0,91

0,94

0,55

0,54

0,55

0,57

0,56

0,57

0,58

0,57

0,60

0,63

0,61

0,65

0,63

0,67

0,033

Note: DEA for skjevhetsjustert DEA-score, NKI står for nedre konfidensintervall og ØKI står for øvre konfidensintervall.

Kilde: Senter for økonomisk forskning

Vedlegg 15
Konsesjonskraft, eiendomsskatt og havbruksinntekter 2006–2023

I dette vedlegget grupperes kommunene etter nivået på inntekter fra konsesjonskraft og eiendomsskatt. Inntekter fra konsesjonskraft er definert som summen av hjemfallsinntekter og konsesjonskraftsinntekter som fritt kan benyttes til dekning av kommunale utgifter. Konsesjonsavgifter som er bundet til næringsformål er holdt utenfor. Naturressursskatt er inkludert i skatt på inntekt og formue.

Tabell 15.1 Antall kommuner i hver gruppe når kommunene er gruppert etter nivå på eiendomsskatt, konsesjonskraftsinntekter og inntekter fra havbruksfondet målt i prosent av landsgjennomsnittet¹ for ordinær skatt på inntekt og formue inkl. naturressursskatt. 2006–2023.

2006

2007

2008

2009³

2010³

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

20204, 5

2021

2022

2023

>100 prosent

10

14

16

15

14

16

17

15

17

16

16

15

13

14

16

14

24

32

50–100 prosent

20

25

25

25

25

32

27

25

23

23

22

21

23

25

43

33

45

33

25–50 prosent

31

30

33

37

36

34

34

39

43

51

46

48

55

56

58

55

54

55

10–25 prosent

58

73

74

82

94

109

119

119

141

144

160

165

160

159

138

128

117

126

5–10 prosent

63

64

72

78

82

80

74

84

80

87

91

92

93

89

54

75

70

67

0–5 prosent

120

100

97

92

82

66

74

67

48

44

37

35

36

37

25

31

26

26

0 prosent

128

124

112

100

96

92

83

78

75

62

55

49

41

41

21

19

19

16

Totalt ²

430

430

429

429

429

429

428

427

427

427

427

425

421

421

355

355

355

355

¹ Grupperingen er gjort i forhold til bruttoinntekter.

² Utenom Oslo

³ Bruddet i tidsserien i 2010 består i at konsesjonsavgift ikke lenger inngår i «skatt på inntekt og formue». For alle kommuner med eiendomsskatt utgjør derfor denne nå et litt høyere relativt nivå enn i de tidligere utgavene av TBU’s høstrapport. I alt 12 kommuner ble av denne grunn flyttet opp én kategori, ettersom kommunen lå rett under kategorigrensen før inntektsdefinisjonen ble endret, men etter endringen lå rett over. Antall kommuner med høyere andel enn 10 prosent på eiendomsskatt og konsesjonskraftinntekter (de 4 høyeste kategoriene) økte med 10. Uten endringen i inntektsdefinisjonen ville dette antallet økt med bare 4 kommuner (i 2010).

⁴ Brudd i tidsserien i 2020 skyldes i første rekke at det ble ny kommunestruktur, dernest punkt 5) nedenfor.

⁵ Fra høstrapporten 2022 ble det tatt hensyn til en ny faktor – kommunes inntekter fra havbruksfond. Dette var da ikke regnet inn i deltabellene 1 og 2, men er nå inkludert, og tilbakeregnet til 2020 i disse deltabellene.

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Tabell 15.2 Gjennomsnittlig kommunestørrelse når kommunene er gruppert etter nivå på eiendomsskatt, konsesjonskraftsinntekter og inntekter fra havbruksfondet målt i prosent av landsgjennomsnittet¹ for ordinær skatt på inntekt og formue inkl. naturressursskatt. 2009–2023

2009³

2010³

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

20204, 5

2021

2022

2023

>100 prosent

1 751

1 977

2 167

2 180

2 040

2 330

1 983

2 069

1 936

2 319

2 015

1 783

2 168

2 328

2 600

50–100 prosent

3 932

3 847

3 535

3 808

3 770

3 645

4 232

3 996

4 039

3 496

3 450

3 071

3 642

2 901

3 121

25–50 prosent

3 497

3 459

3 676

3 604

4 513

3 708

3 969

3 276

3 577

3 601

3 591

3 407

2 802

3 518

3 914

10–25 prosent

9 484

10 354

11 674

10 599

10 617

11 036

12 699

12 424

12 296

12 873

12 100

14 752

14 850

16 167

15 519

5–10 prosent

14 314

13 423

11 245

12 512

11 265

11 094

11 696

11 222

11 576

11 134

12 868

17 727

16 128

17 820

20 448

0–5 prosent

10 482

11 304

12 789

13 747

15 133

13 336

7 065

9 215

8 226

8 765

8 724

23 495

19 872

21 343

20 630

0 prosent

11 113

10 648

11 269

10 912

11 575

14 774

16 607

16 981

18 862

22 020

22 916

35 023

34 909

34 485

32 289

Totalt ²

9 846

9 957

10 072

10 216

10 368

10 479

10 581

10 669

10 804

10 979

11 038

13 166

13 224

13 311

13 465

¹ Grupperingen er gjort i forhold til bruttoinntekter.

² Utenom Oslo.

3 Brudd i tidsserien mellom 2009 og 2010: De ulike gruppenes folketall er bare i liten grad endret som følge av at kommuner har en annen kategori enn de ville hatt etter tidligere inntektsdefinisjon.

⁴ Brudd i tidsserien i 2020 skyldes i første rekke at det ble ny kommunestruktur, dernest punkt 5) nedenfor

⁵ Fra høstrapporten 2022 ble det tatt hensyn til en ny faktor – kommunes inntekter fra havbruksfond. Dette var da ikke regnet inn i deltabellene 1 og 2, men er nå inkludert, og tilbakeregnet til 2020 i disse deltabellene.

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Tabell 15.3 Inntekter fra skatt på inntekt og formue (inkl. naturressursskatt), eiendomsskatt, konsesjonskraft og hjemfall og inntekter fra havbruksfond samt rammetilskudd. 2023. Kroner per innbygger.

Kommune

Innb.

Rammetilskudd

Skatt innt. og formue (inkl. naturress. skatt)

Eiendomsskatt verk og bruk (annen eiendom)

Eiendomsskatt boliger og fritidseiendom

Konsesjonskraft og hjemfall

Innt. fra Havbruksf.

Sum inntekter

Eiendomsskatt, konsesjonskraft og innt. fra Havbruksfond i pst. av landssnittet for skatt på inntekt og formue

0301 Oslo¹

709 037

16 546

64 358

1 460

1 420

–

83 783

–

1101 Eigersund

15 011

32 135

35 343

1 878

2 582

424

72 363

14,36 %

1103 Stavanger

146 011

20 235

49 119

554

1 192

174

71 273

5,64 %

1106 Haugesund

37 855

27 493

38 467

1 170

2 144

70

69 343

9,95 %

1108 Sandnes

82 548

28 350

37 952

885

1 430

28

68 645

6,89 %

1111 Sokndal

3 324

44 645

33 160

4 555

1 458

1 468

85 286

21,99 %

1112 Lund

3 206

42 266

34 220

2 345

1 416

2 235

82 482

17,63 %

1114 Bjerkreim

2 848

39 088

35 009

9 692

2 298

75

86 164

35,47 %

1119 Hå

19 649

35 540

31 292

66 832

0,00 %

1120 Klepp

20 615

29 625

35 219

228

65 073

0,67 %

1121 Time

19 781

28 912

37 705

243

233

67 093

1,40 %

1122 Gjesdal

12 302

36 112

32 243

728

1 056

1 307

21

71 468

9,15 %

1124 Sola

28 315

21 684

48 352

70 036

0,00 %

1127 Randaberg

11 671

26 977

40 445

725

920

69 068

4,84 %

1130 Strand

13 474

34 524

32 671

1 075

1 772

513

154

70 709

10,33 %

1133 Hjelmeland

2 619

41 233

43 179

12 737

2 439

18 785

1 391

119 764

103,94 %

1134 Suldal

3 815

32 946

46 910

42 549

32 690

971

156 066

224,06 %

1135 Sauda

4 543

40 836

36 556

9 870

2 074

42 753

132 090

160,81 %

1144 Kvitsøy

535

77 264

35 293

8 613

4 292

125 462

37,94 %

1145 Bokn

868

55 636

34 654

14 265

4 115

108 670

54,04 %

1146 Tysvær

11 405

38 133

33 752

17 432

562

89 878

52,90 %

1149 Karmøy

42 903

32 962

32 310

1 869

969

55

68 166

8,51 %

1151 Utsira

208

155 615

36 159

4 139

31 318

227 232

104,25 %

1160 Vindafjord

8 844

31 071

42 540

1 194

3 084

480

78 369

13,99 %

1505 Kristiansund

24 159

33 231

32 286

1 516

2 945

206

70 183

13,72 %

1506 Molde

32 446

33 157

35 274

1 127

3 348

1 424

362

74 694

18,41 %

1507 Ålesund

67 520

28 662

36 481

317

1 898

175

67 533

7,03 %

1511 Vanylven

3 013

47 189

33 539

664

1 005

82 397

4,91 %

1514 Sande

2 442

42 123

37 113

190

2 698

82 124

8,49 %

1515 Herøy (Møre og Romsdal)

8 842

31 033

36 558

129

67 721

0,38 %

1516 Ulstein

8 797

32 551

34 524

1 533

74

68 682

4,72 %

1517 Hareid

5 159

42 672

28 335

2 006

73 013

5,90 %

1520 Ørsta

10 929

37 483

31 433

366

1 541

125

304

71 251

6,87 %

1525 Stranda

4 421

38 028

34 188

1 514

2 205

324

587

76 847

13,61 %

1528 Sykkylven

7 630

36 009

29 071

2 193

138

769

68 180

9,11 %

1531 Sula

9 636

39 643

29 400

102

1 013

70 157

3,28 %

1532 Giske

8 692

34 413

33 623

164

2 417

177

70 793

8,11 %

1535 Vestnes

7 051

35 545

33 308

917

2 723

552

73 046

12,33 %

1539 Rauma

7 046

38 574

34 268

3 552

2 657

4 578

925

84 553

34,43 %

1547 Aukra

3 654

40 620

32 292

68 554

2 154

143 621

207,89 %

1554 Averøy

5 872

33 738

33 953

1 482

3 310

1 645

74 128

18,92 %

1557 Gjemnes

2 669

45 662

28 052

1 168

2 689

729

78 302

13,49 %

1560 Tingvoll

3 031

49 978

29 208

568

3 062

749

83 566

12,88 %

1563 Sunndal

7 110

37 439

36 227

9 616

1 604

4 237

89 123

45,44 %

1566 Surnadal

5 912

40 761

30 979

4 005

2 423

37

78 205

19,01 %

1573 Smøla

2 158

52 190

30 467

5 702

11 300

99 659

49,99 %

1576 Aure

3 381

53 176

32 907

4 914

1 075

1 791

93 862

22,87 %

1577 Volda

10 960

41 016

28 696

851

2 370

316

73 249

10,40 %

1578 Fjord

2 494

57 012

35 917

7 005

10 617

694

111 244

53,85 %

1579 Hustadvika

13 341

40 685

30 158

2 239

2 571

553

76 206

15,77 %

1804 Bodø

53 259

29 416

35 628

1 194

2 913

941

117

70 210

15,19 %

1806 Narvik

21 515

38 733

32 625

4 270

2 851

64

551

79 094

22,74 %

1811 Bindal

1 391

60 554

34 438

9 990

2 203

4 208

10 648

122 040

79,52 %

1812 Sømna

1 970

55 507

29 491

389

1 809

1 055

88 251

9,56 %

1813 Brønnøy

7 787

38 592

35 172

1 434

3 076

75

973

79 321

16,34 %

1815 Vega

1 219

60 287

31 309

257

1 380

2 443

95 676

12,00 %

1816 Vevelstad

454

100 430

30 615

2 645

7 623

141 313

30,19 %

1818 Herøy (Nordland)

1 839

51 362

34 301

842

1 029

5 237

92 772

20,90 %

1820 Alstahaug

7 300

40 815

30 067

1 490

1 753

807

74 931

11,91 %

1822 Leirfjord

2 270

60 482

26 780

1 840

1 844

572

91 518

12,51 %

1824 Vefsn

13 342

39 463

30 839

2 655

1 705

1 857

65

76 583

18,47 %

1825 Grane

1 454

64 568

27 304

5 037

2 207

2 572

101 688

28,86 %

1826 Hattfjelldal – Aarborte

1 278

73 923

25 794

2 919

1 592

14 516

118 744

55,94 %

1827 Dønna

1 391

56 589

39 932

1 613

1 467

5 849

105 449

26,25 %

1828 Nesna

1 783

52 052

28 718

632

1 222

4 381

87 005

18,33 %

1832 Hemnes

4 459

45 547

33 059

14 027

8 355

100 988

65,81 %

1833 Rana

25 980

35 583

31 937

2 652

1 501

2 580

67

74 320

19,99 %

1834 Lurøy

1 852

65 105

51 697

2 350

2 331

10 153

131 636

43,61 %

1835 Træna

444

93 419

32 948

2 249

128 616

6,61 %

1836 Rødøy

1 139

79 191

29 726

13 307

5 812

16 981

145 017

106,14 %

1837 Meløy

6 212

44 278

33 656

7 846

10 652

1 997

98 429

60,26 %

1838 Gildeskål

1 928

59 540

30 365

8 501

3 738

8 923

8 406

119 472

86,93 %

1839 Beiarn

1 027

72 856

28 946

11 557

6 346

119 705

52,63 %

1840 Saltdal

4 650

49 263

28 091

1 425

1 995

1 726

474

82 974

16,52 %

1841 Fauske – Fuossko

9 572

36 573

31 141

2 882

2 038

972

249

73 855

18,05 %

1845 Sørfold

1 845

55 489

35 257

23 345

18 876

5 279

138 247

139,65 %

1848 Steigen

2 665

51 667

32 620

3 368

1 628

114

5 530

94 927

31,28 %

1851 Lødingen

1 985

66 766

28 320

994

2 082

5 226

103 389

24,41 %

1853 Evenes – Evenássi

1 310

56 789

35 395

993

794

660

94 631

7,20 %

1856 Røst

469

83 392

37 002

1 390

1 183

122 968

7,57 %

1857 Værøy

688

77 545

35 583

1 339

1 083

115 549

7,12 %

1859 Flakstad

1 220

56 502

33 792

443

2 825

252

709

94 524

12,44 %

1860 Vestvågøy

11 551

38 903

31 768

501

2 697

307

74 177

10,31 %

1865 Vågan

9 736

35 114

35 416

7

4 361

545

75 443

14,44 %

1866 Hadsel

8 184

37 640

35 115

761

2 867

1 708

78 091

15,69 %

1867 Bø

2 584

50 428

36 135

251

853

3 829

91 496

14,50 %

1868 Øksnes

4 533

41 856

32 218

1 697

75 772

4,99 %

1870 Sortland – Suortá

10 561

37 397

32 015

1 835

1 264

58

1 226

73 795

12,89 %

1871 Andøy

4 577

42 917

32 872

928

2 646

193

79 556

11,07 %

1874 Moskenes

979

61 176

37 959

3 133

2 792

532

105 591

18,98 %

1875 Hamarøy – Hábmer

2 682

61 366

32 844

8 314

2 192

5 805

4 475

114 995

61,11 %

3001 Halden

31 730

37 584

28 985

1 046

2 114

69 730

9,29 %

3002 Moss

51 240

29 582

35 314

884

2 787

23

68 590

10,86 %

3003 Sarpsborg

59 038

37 412

29 296

1 488

2 875

400

71 470

14,00 %

3004 Fredrikstad

84 444

32 300

31 826

1 079

2 909

297

68 410

12,60 %

3005 Drammen

103 291

31 273

34 706

92

66 071

0,27 %

3006 Kongsberg

28 793

28 181

36 984

1 503

964

197

67 829

7,83 %

3007 Ringerike

31 444

31 444

32 611

1 135

1 095

421

66 707

7,79 %

3011 Hvaler

4 762

25 484

41 546

9 864

76 895

29,00 %

3012 Aremark

1 329

53 748

31 873

333

3 706

114

89 774

12,21 %

3013 Marker

3 639

43 542

31 028

1 461

2 233

78 265

10,86 %

3014 Indre Østfold

46 382

36 014

31 430

1 273

626

69 343

5,58 %

3015 Skiptvet

3 886

38 359

30 085

4 846

962

74 253

17,08 %

3016 Rakkestad

8 371

39 018

30 705

764

3 359

73 845

12,12 %

3017 Råde

8 317

34 193

30 614

416

2 998

68 221

10,04 %

3018 Våler (Viken)

6 023

37 235

30 410

335

2 081

70 060

7,10 %

3019 Vestby

19 089

29 678

34 877

3 108

67 663

9,14 %

3020 Nordre Follo

62 245

27 173

41 347

68 519

0,00 %

3021 Ås

21 350

27 947

34 516

1 754

1 802

66 019

10,45 %

3022 Frogn

16 106

21 079

46 783

136

1 504

69 503

4,82 %

3023 Nesodden

20 322

26 384

39 316

233

65 934

0,68 %

3024 Bærum

129 874

13 308

64 613

77 921

0,00 %

3025 Asker

97 784

21 250

50 166

0

71 416

0,00 %

3026 Aurskog-Høland

17 945

37 423

29 342

1 225

67 990

3,60 %

3027 Rælingen

19 618

28 274

36 164

64 439

0,00 %

3028 Enebakk

11 392

33 896

30 671

64 567

0,00 %

3029 Lørenskog

46 797

26 436

37 150

1 766

65 352

5,19 %

3030 Lillestrøm

91 515

27 932

36 830

720

1 312

16

66 811

6,02 %

3031 Nittedal

25 440

27 140

38 760

425

2 091

68 417

7,40 %

3032 Gjerdrum

7 285

23 950

41 199

65 149

0,00 %

3033 Ullensaker

42 866

31 205

33 457

1 950

66 612

5,73 %

3034 Nes

24 283

33 182

30 333

268

1 736

283

65 802

6,72 %

3035 Eidsvoll

27 338

35 924

29 304

2 575

88

67 891

7,83 %

3036 Nannestad

15 530

34 281

30 695

5

64 981

0,01 %

3037 Hurdal

2 944

44 103

28 139

2 725

50

75 016

8,16 %

3038 Hole

6 888

28 693

42 284

70 976

0,00 %

3039 Flå

1 097

49 971

43 791

3 624

8 132

8 683

114 201

60,09 %

3040 Nesbyen

3 299

36 202

41 623

6 793

7 902

6 362

98 882

61,91 %

3041 Gol

4 767

35 832

40 133

3 313

3 116

7 864

90 258

42,02 %

3042 Hemsedal

2 645

26 838

54 555

6 301

6 186

22 406

116 285

102,59 %

3043 Ål

4 862

44 279

37 380

1 452

7 606

335

91 053

27,62 %

3044 Hol

4 506

18 850

57 739

11 064

4 312

26 056

118 021

121,81 %

3045 Sigdal

3 479

38 181

37 343

657

6 171

1

82 354

20,08 %

3046 Krødsherad

2 211

43 774

39 992

952

3 988

88 705

14,52 %

3047 Modum

14 527

35 738

30 289

2 042

2

68 070

6,01 %

3048 Øvre Eiker

20 495

30 727

34 528

65 254

0,00 %

3049 Lier

28 167

26 109

42 461

68 570

0,00 %

3050 Flesberg

2 737

41 631

35 228

1 237

4 343

2 231

84 670

22,96 %

3051 Rollag

1 366

60 283

33 093

6 027

7 152

6 852

113 407

58,89 %

3052 Nore og Uvdal

2 486

41 150

42 280

18 708

22 876

125 014

122,26 %

3053 Jevnaker

6 990

34 077

30 770

369

2 202

257

67 675

8,32 %

3054 Lunner

9 307

35 027

30 784

351

2 224

68 387

7,57 %

3401 Kongsvinger

17 966

37 305

31 212

642

1 858

816

71 833

9,75 %

3403 Hamar

32 382

30 594

34 451

1 321

4 178

9

70 552

16,19 %

3405 Lillehammer

28 560

30 218

34 411

1 673

3 298

69 600

14,61 %

3407 Gjøvik

30 563

33 320

31 296

1 240

2 689

66

68 612

11,75 %

3411 Ringsaker

35 475

34 618

30 168

716

3 131

140

68 774

11,72 %

3412 Løten

7 836

39 723

26 330

327

2 564

68 944

8,50 %

3413 Stange

21 356

37 171

28 864

548

2 358

141

69 081

8,96 %

3414 Nord-Odal

5 010

43 995

27 738

3 140

2 528

77 402

16,67 %

3415 Sør-Odal

8 069

34 759

30 055

703

2 162

162

67 842

8,90 %

3416 Eidskog

6 028

47 181

25 897

272

2 120

75 471

7,03 %

3417 Grue

4 572

43 572

29 899

688

2 775

76 934

10,18 %

3418 Åsnes

7 267

46 190

26 344

584

2 424

75 542

8,84 %

3419 Våler (Innlandet)

3 625

48 411

26 124

2 551

1 532

3 050

81 669

20,97 %

3420 Elverum

21 568

36 450

29 309

961

3 559

76

70 355

13,51 %

3421 Trysil

6 582

41 186

33 141

3 079

4 144

1 373

82 923

25,27 %

3422 Åmot

4 213

41 999

32 769

4 152

4 022

4 993

87 934

38,71 %

3423 Stor-Elvdal

2 281

57 694

27 333

1 050

3 558

1 895

91 530

19,12 %

3424 Rendalen

1 769

59 789

29 677

9 211

336

3 337

102 350

37,88 %

3425 Engerdal

1 328

67 794

24 215

1 344

4 867

468

98 689

19,64 %

3426 Tolga

1 555

61 311

26 193

2 786

1 753

3 997

96 040

25,10 %

3427 Tynset

5 628

45 714

28 958

2 022

2 185

3 725

82 604

23,32 %

3428 Alvdal

2 493

49 820

29 454

3 747

953

2 575

86 550

21,39 %

3429 Folldal

1 519

58 079

27 897

1 192

1 339

3 597

92 103

18,02 %

3430 Os

1 844

55 613

28 996

796

3 017

88 422

11,21 %

3431 Dovre

2 466

51 058

27 653

375

1 276

80 362

4,85 %

3432 Lesja

1 966

54 065

31 594

1 592

4 347

12 232

103 831

53,43 %

3433 Skjåk

2 147

43 130

33 957

8 332

13 086

98 505

62,97 %

3434 Lom

2 212

50 343

27 472

2 193

179

21 337

101 525

69,71 %

3435 Vågå

3 532

48 180

27 707

2 850

3 164

3 535

85 437

28,08 %

3436 Nord-Fron

5 589

41 427

33 025

6 945

2 918

16 062

100 376

76,22 %

3437 Sel

5 567

50 013

25 124

1 228

2 463

571

79 399

12,53 %

3438 Sør-Fron

3 240

40 387

31 596

4 447

4 510

9 459

90 399

54,15 %

3439 Ringebu

4 416

38 809

33 216

920

8 905

81 851

28,89 %

3440 Øyer

5 161

35 738

34 451

1 865

5 496

627

78 177

23,49 %

3441 Gausdal

6 129

35 125

32 158

806

6 745

74 834

22,20 %

3442 Østre Toten

14 896

36 171

29 776

2 451

197

68 595

7,79 %

3443 Vestre Toten

13 635

37 432

27 812

692

2 865

68 801

10,46 %

3446 Gran

13 568

35 467

32 334

394

1 494

190

69 879

6,11 %

3447 Søndre Land

5 564

46 022

25 044

231

71 298

0,68 %

3448 Nordre Land

6 527

46 774

25 960

2 096

2 938

4 918

82 686

29,26 %

3449 Sør-Aurdal

2 866

54 882

31 358

3 576

4 262

94 079

23,05 %

3450 Etnedal

1 239

64 744

29 725

739

6 628

2

101 838

21,66 %

3451 Nord-Aurdal

6 401

39 906

32 562

3 094

2 053

4 194

81 808

27,46 %

3452 Vestre Slidre

2 091

40 800

36 557

2 525

3 143

5 683

88 707

33,37 %

3453 Øystre Slidre

3 291

36 850

36 747

1 908

5 677

7 811

88 993

45,26 %

3454 Vang

1 636

51 337

37 004

5 262

37 277

130 881

125,07 %

3801 Horten

27 682

33 965

31 341

65 306

0,00 %

3802 Holmestrand

26 206

31 297

34 303

2 314

0

67 915

6,81 %

3803 Tønsberg

58 561

28 739

36 759

65 498

0,00 %

3804 Sandefjord

65 574

31 627

34 185

65 812

0,00 %

3805 Larvik

48 246

32 324

35 014

984

(0)

68 321

2,89 %

3806 Porsgrunn

37 056

31 107

33 598

2 221

2 285

69 210

13,25 %

3807 Skien

55 924

34 198

31 082

717

2 157

78

68 233

8,68 %

3808 Notodden

13 025

39 483

30 220

2 524

2 711

3 083

78 022

24,46 %

3811 Færder

27 286

28 957

39 218

68 175

0,00 %

3812 Siljan

2 375

39 044

31 547

780

3 326

74 697

12,07 %

3813 Bamble

14 172

33 185

33 942

1 936

3 180

2

72 245

15,05 %

3814 Kragerø

10 413

35 542

33 242

398

6 586

633

76 401

22,39 %

3815 Drangedal

4 091

48 737

27 562

814

3 277

331

80 721

13,00 %

3816 Nome

6 559

40 843

30 470

1 507

2 229

3 075

78 124

20,03 %

3817 Midt-Telemark

10 735

41 148

28 348

1 030

2 699

73 226

10,96 %

3818 Tinn

5 546

33 924

42 437

16 971

22 510

115 841

116,08 %

3819 Hjartdal

1 588

48 007

36 996

7 603

3 602

17 248

113 457

83,65 %

3820 Seljord

2 939

42 500

33 957

3 543

9 401

89 402

38,06 %

3821 Kviteseid

2 427

45 686

34 225

2 232

3 917

86 059

18,08 %

3822 Nissedal

1 442

57 327

34 577

9 720

4 560

16 196

122 379

89,60 %

3823 Fyresdal

1 224

61 909

31 292

9 408

30 739

133 348

118,03 %

3824 Tokke

2 198

40 715

40 709

21 303

26 411

129 139

140,28 %

3825 Vinje

3 832

32 133

46 083

17 936

58 467

154 618

224,63 %

4201 Risør

6 806

39 001

31 832

4 356

75 189

12,81 %

4202 Grimstad

24 587

32 753

30 968

662

2 409

735

67 527

11,19 %

4203 Arendal

45 891

34 112

31 308

585

2 637

240

68 881

10,18 %

4204 Kristiansand

115 569

32 393

32 655

658

2 290

6

68 002

8,69 %

4205 Lindesnes

23 479

40 503

29 849

1 324

3 105

1 893

76 673

18,59 %

4206 Farsund

9 860

37 779

31 329

1 748

1 958

66

72 880

11,09 %

4207 Flekkefjord

9 216

41 099

31 691

1 375

2 388

3 455

798

80 805

23,57 %

4211 Gjerstad

2 421

52 086

25 022

1 550

1 902

80 560

10,15 %

4212 Vegårshei

2 143

51 683

26 122

2 955

80 760

8,69 %

4213 Tvedestrand

6 184

42 085

28 875

5 067

76 027

14,90 %

4214 Froland

6 174

39 792

27 834

747

2 364

8 625

79 363

34,51 %

4215 Lillesand

11 419

31 080

35 004

560

2 372

36

69 053

8,73 %

4216 Birkenes

5 390

45 492

26 329

1 507

2 395

1 577

77 300

16,11 %

4217 Åmli

1 786

63 450

31 918

5 572

1

23 741

124 681

86,18 %

4218 Iveland

1 344

61 371

26 304

7 716

276

28 541

124 207

107,41 %

4219 Evje og Hornnes

3 904

44 295

26 379

1 802

2 470

74 946

12,56 %

4220 Bygland

1 136

62 416

30 803

9 793

65 747

168 760

222,09 %

4221 Valle

1 180

40 989

48 738

34 018

81 045

204 790

338,29 %

4222 Bykle

995

14 650

88 425

60 569

227 626

391 270

847,31 %

4223 Vennesla

15 294

41 462

25 526

2 844

1 751

4 906

76 488

27,93 %

4224 Åseral

911

43 774

52 552

35 690

110 403

242 419

429,52 %

4225 Lyngdal

10 751

45 479

27 679

386

749

60

74 354

3,52 %

4226 Hægebostad

1 750

54 885

31 719

130

86 734

0,38 %

4227 Kvinesdal

6 024

41 980

33 411

13 272

24 285

112 949

110,42 %

4228 Sirdal

1 837

27 065

64 588

81 385

13 463

186 502

278,86 %

4601 Bergen

289 330

24 795

40 116

1 350

2 517

68 777

11,37 %

4602 Kinn

17 179

36 477

35 513

2 185

2 585

758

1 492

79 010

20,64 %

4611 Etne

4 073

40 915

34 220

3 797

2 842

5 860

613

88 248

38,55 %

4612 Sveio

5 732

42 483

29 575

906

72 964

2,66 %

4613 Bømlo

12 132

35 218

34 813

365

2 909

1 064

74 370

12,76 %

4614 Stord

19 098

31 181

36 923

1 415

1 293

68

70 881

8,16 %

4615 Fitjar

3 181

40 373

32 506

4 876

1 795

1 498

81 047

24,02 %

4616 Tysnes

2 910

40 808

44 861

1 317

2 309

3 191

92 485

20,04 %

4617 Kvinnherad

13 058

34 727

37 469

4 682

10 651

1 663

89 191

49,97 %

4618 Ullensvang

11 148

40 610

37 459

10 191

45 562

427

134 250

165,17 %

4619 Eidfjord

962

29 573

72 367

59 597

30 591

192 128

265,16 %

4620 Ulvik

1 056

62 073

36 569

10 828

109 470

31,83 %

4621 Voss

16 144

39 061

33 376

3 040

2 440

6 071

83 988

33,96 %

4622 Kvam

8 531

40 403

33 459

2 859

2 092

14 639

849

94 300

60,09 %

4623 Samnanger

2 495

43 844

31 428

4 595

1 145

9 833

347

91 191

46,81 %

4624 Bjørnafjorden

25 596

34 245

33 919

369

430

68 963

2,35 %

4625 Austevoll

5 297

25 595

57 410

275

2 867

86 147

9,24 %

4626 Øygarden

39 368

32 035

34 061

4 495

473

71 064

14,61 %

4627 Askøy

29 989

35 443

30 947

58

66 447

0,17 %

4628 Vaksdal

3 875

48 565

31 052

8 374

2 846

51 516

167

142 520

184,94 %

4629 Modalen

380

73 855

70 774

79 345

595

224 568

235,03 %

4630 Osterøy

8 152

36 861

29 347

945

2 800

15

610

70 577

12,85 %

4631 Alver

29 920

38 655

31 873

3 203

19

592

74 342

11,21 %

4632 Austrheim

2 856

32 113

48 525

4 412

682

85 731

14,98 %

4633 Fedje

513

90 090

32 179

4 199

1 687

128 154

17,30 %

4634 Masfjorden

1 654

51 927

42 155

20 752

16 966

1 848

133 647

116,32 %

4635 Gulen

2 228

47 130

45 148

7 445

3 326

1 721

5 936

110 707

54,18 %

4636 Solund

756

68 823

37 956

2 029

13 514

122 322

45,70 %

4637 Hyllestad

1 268

59 885

32 963

1 687

2 188

1 063

5 800

103 586

31,57 %

4638 Høyanger

3 949

41 743

35 971

10 790

794

55 764

2 855

147 916

206,40 %

4639 Vik

2 561

46 084

41 501

8 916

1 528

26 877

124 907

109,73 %

4640 Sogndal

12 198

39 967

32 364

3 795

2 674

3 938

82 739

30,60 %

4641 Aurland

1 775

31 661

52 843

36 205

49 730

170 439

252,65 %

4642 Lærdal

2 129

43 643

38 322

13 408

95 373

39,42 %

4643 Årdal

5 172

38 558

39 050

11 495

1 441

90 544

38,03 %

4644 Luster

5 302

42 316

35 717

13 635

12 387

104 055

76,51 %

4645 Askvoll

2 949

49 433

34 359

1 238

2 714

722

4 776

93 241

27,78 %

4646 Fjaler

2 913

49 012

35 977

2 426

1 251

318

1 262

90 248

15,46 %

4647 Sunnfjord

22 215

37 076

35 948

2 053

1 818

870

77 765

13,94 %

4648 Bremanger

3 482

48 993

36 301

14 865

1 932

11 879

4 045

118 015

96,20 %

4649 Stad

9 543

42 130

31 855

2 413

37

363

76 797

8,27 %

4650 Gloppen

5 892

47 551

31 118

1 448

2 604

771

184

83 676

14,72 %

4651 Stryn

7 244

40 155

32 610

942

1 578

5

75 290

7,42 %

5001 Trondheim – Tråante

212 660

23 006

38 327

2 155

2 113

114

65 715

12,88 %

5006 Steinkjer

23 955

42 655

27 731

1 336

3 027

322

75 071

13,77 %

5007 Namsos – Nåavmesjenjaelmie

14 923

45 088

29 759

1 093

2 390

78

1 026

79 435

13,49 %

5014 Frøya

5 391

(7 254)

105 745

2 529

8 045

109 065

31,09 %

5020 Osen

904

74 687

29 100

1 065

970

5 743

111 565

22,87 %

5021 Oppdal

7 256

36 924

31 594

1 400

3 662

3 501

77 080

25,18 %

5022 Rennebu

2 481

48 439

28 228

4 911

3 888

6 778

92 244

45,80 %

5025 Røros – Rosse

5 598

38 116

31 401

1 322

5 080

71

75 990

19,03 %

5026 Holtålen

1 997

57 029

26 039

555

2 914

86 537

10,20 %

5027 Midtre Gauldal

6 133

46 915

26 091

764

1 189

1 026

75 985

8,76 %

5028 Melhus

17 340

36 930

29 561

593

734

450

68 269

5,23 %

5029 Skaun

8 441

40 437

28 397

279

2 380

71 493

7,82 %

5031 Malvik

14 662

30 237

35 048

371

2 074

67 731

7,19 %

5032 Selbu

4 144

44 005

29 876

4 312

3 740

81 933

23,67 %

5033 Tydal

753

53 211

50 530

33 202

64 033

200 976

285,88 %

5034 Meråker

2 426

50 733

28 260

5 899

10 279

95 171

47,56 %

5035 Stjørdal

24 541

34 983

30 234

12

65 229

0,03 %

5036 Frosta

2 645

46 283

28 152

2 575

77 011

7,57 %

5037 Levanger

20 344

37 613

29 529

776

2 399

70 317

9,33 %

5038 Verdal

15 002

38 820

27 732

827

1 595

68 974

7,12 %

5041 Snåase – Snåsa

2 021

58 245

28 453

2 517

1 832

702

91 749

14,85 %

5042 Lierne

1 295

74 914

30 601

3 844

1 805

4 446

115 610

29,68 %

5043 Raarvihke – Røyrvik

429

106 133

31 200

11 513

10 946

159 793

66,03 %

5044 Namsskogan

814

81 693

40 601

22 999

885

23 214

169 391

138,47 %

5045 Grong

2 296

57 588

28 744

4 527

1 964

2 692

95 514

27,00 %

5046 Høylandet

1 216

77 312

24 563

973

1 351

104 198

6,83 %

5047 Overhalla

3 873

47 226

28 508

1 369

1 593

163

78 859

9,19 %

5049 Flatanger

1 108

60 060

37 639

6 868

2 156

18 429

125 152

80,71 %

5052 Leka

582

90 924

27 962

2 704

1 122

24 487

147 200

83,24 %

5053 Inderøy

6 841

44 511

29 794

529

2 073

564

77 470

9,31 %

5054 Indre Fosen

9 977

46 359

26 616

468

540

73 982

2,96 %

5055 Heim

5 880

46 992

32 518

2 671

2 566

318

3 178

88 244

25,68 %

5056 Hitra

5 281

41 062

31 659

3 703

5 119

81 544

25,94 %

5057 Ørland

10 472

41 889

30 258

927

535

73 609

4,30 %

5058 Åfjord

4 252

53 754

32 850

14 806

484

3 686

105 581

55,79 %

5059 Orkland

18 690

41 214

29 584

1 466

410

285

72 959

6,36 %

5060 Nærøysund

9 890

35 864

42 759

1 848

1 481

4 578

86 529

23,24 %

5061 Rindal

1 957

50 729

28 717

3 684

2 084

(135)

85 079

16,56 %

5401 Tromsø

77 992

27 389

36 539

1 597

1 758

8

262

67 553

10,66 %

5402 Harstad

24 903

36 252

33 146

1 208

2 651

35

881

74 172

14,04 %

5403 Alta

21 317

43 661

33 067

2 427

1 464

121

1 061

81 801

14,91 %

5404 Vardø

1 933

64 324

27 886

289

1 616

94 114

5,60 %

5405 Vadsø

5 593

47 036

31 393

402

1 642

80 473

6,01 %

5406 Hammerfest

11 310

46 233

35 602

17 602

1 080

169

3 154

103 840

64,69 %

5411 Kvæfjord

2 866

57 334

26 380

268

2 207

1 896

88 084

12,85 %

5412 Tjeldsund

4 206

54 258

30 738

659

326

1 532

87 513

7,40 %

5413 Ibestad

1 279

59 862

37 917

270

874

266

9 794

108 982

32,94 %

5414 Gratangen

1 079

58 034

39 722

1 501

127

4 657

104 042

18,48 %

5415 Loabák – Lavangen

983

87 668

22 234

2 539

112 441

7,46 %

5416 Bardu

3 949

39 375

35 580

6 386

1 368

9 868

92 577

51,81 %

5417 Salangen

2 048

57 367

28 938

777

1 708

1 300

90 091

11,13 %

5418 Målselv

6 782

41 915

32 038

2 279

1 739

1 039

79 011

14,87 %

5419 Sørreisa

3 428

41 676

30 264

291

72 232

0,86 %

5420 Dyrøy

1 056

75 725

26 886

11 189

113 800

32,90 %

5421 Senja

14 851

49 834

32 668

1 602

1 109

171

2 676

88 060

16,34 %

5422 Balsfjord

5 517

51 628

27 519

2 193

3 112

84 452

15,60 %

5423 Karlsøy

2 171

61 228

32 300

3 898

1 187

10 994

109 607

47,27 %

5424 Lyngen

2 714

66 855

27 632

871

1 308

114

552

97 332

8,36 %

5425 Storfjord – Omasvuotna – Omasv

1 836

67 377

28 743

5 387

10 028

111 535

45,32 %

5426 Gáivuotna – Kåfjord – Kaivuono

2 000

63 667

26 645

3 491

7 122

499

101 423

32,67 %

5427 Skjervøy

2 790

58 553

28 697

879

1 662

7 574

97 365

29,74 %

5428 Nordreisa

4 772

47 423

28 749

1 529

1 714

361

622

80 398

12,43 %

5429 Kvænangen

1 118

88 856

28 411

5 549

11 457

6 819

141 092

70,05 %

5430 Guovdageaidnu-Kautokeino

2 847

73 232

22 438

1 090

497

730

97 987

6,81 %

5432 Loppa

862

99 905

27 937

1 000

1 104

11 369

141 316

39,61 %

5433 Hasvik

970

88 258

27 241

10 186

125 685

29,95 %

5434 Måsøy

1 119

77 910

34 285

1 119

796

10 303

124 413

35,92 %

5435 Nordkapp

2 932

53 846

33 104

2 074

1 385

2 633

93 042

17,91 %

5436 Porsanger – Porsá?gu – Porsank

3 863

50 409

30 670

1 202

3 060

85 341

12,53 %

5437 Kárášjohka- Karasjok

2 543

62 042

27 800

89 842

0,00 %

5438 Lebesby

1 226

82 561

33 284

9 445

7 033

8 450

140 772

73,29 %

5439 Gamvik

1 054

90 933

28 602

119 534

0,00 %

5440 Berlevåg

908

80 067

33 433

11 059

1 843

721

127 123

40,05 %

5441 Deatnu-Tana

2 804

63 277

30 352

979

1 261

95 869

6,59 %

5442 Unjárga-Nesseby

864

91 851

29 535

1 648

135

3 389

126 558

15,21 %

5443 Båtsfjord

2 117

57 013

31 206

2 483

1 458

773

92 933

13,86 %

5444 Sør-Varanger

9 850

44 126

31 143

2 780

2 162

1 398

458

82 068

19,99 %

1 Landsgjennomsnittet for skatt på inntekt og formue (høyre kolonne i tabellen) er eks. Oslo

Kilde: Statistisk sentralbyrå, Fiskeridirektoratet og Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

Vedlegg 16
Utvalgets demografianslag

Tabell 16.1 Avvik mellom TBUs anslag på merutgifter til demografi basert på SSBs befolkningsframskrivinger (hovedalternativet MMM(M)) og TBUs anslag (etterberegning) basert på faktisk befolkningsutvikling. Gruppert etter alder. Antall innbyggere (tabellen øverst) og mill. 2024-kroner (tabellen nederst).

Innb.

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

0–5

2 413

-1 100

-2 545

-1 511

-4 308

-1 136

-2 599

-1 438

-4 882

-1 649

-1 277

-2 357

3 628

-1 087

500

6–15

-1 252

-459

-1 399

-992

-926

-923

1

762

-824

-200

133

-184

567

4 901

560

16–18

16

476

-237

-229

30

-15

352

876

-58

-128

-219

55

141

834

859

19–66

-1 151

7 193

4 611

3 076

-3 233

-839

-8 306

-12 605

-14 317

-1 689

5 803

1 545

6 609

10 557

6 623

67–79

601

232

212

-111

19

374

251

406

144

182

-40

-115

-498

569

-723

80–89

402

357

137

-106

76

612

394

287

217

0

71

150

-503

-811

-218

90 år og over

361

-345

126

-482

238

255

6

-521

-522

-117

140

114

-73

-969

64

I alt

1 390

6 354

905

-355

-8 104

-1 672

-9 901

-12 233

-20 242

-3 601

4 611

-792

9 871

13 994

7 665

Mill. kr.

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

0–5

392

-193

-472

-278

-597

-179

-406

-239

-559

-240

-156

-349

387

213

96

6–15

-290

-108

-340

-239

-188

-188

0

159

-169

-41

27

-38

115

981

114

16–18

5

147

-71

-74

7

-4

100

257

-16

-36

-62

17

42

241

249

19–66

-20

126

98

69

-90

-28

-256

-393

-412

-54

161

45

200

345

216

67–79

60

24

12

-8

1

31

18

28

11

14

-3

-9

-36

40

-63

80–89

137

129

28

-24

17

140

86

65

52

0

17

37

-121

-189

-55

90 år og over

245

-239

82

-315

139

150

4

-301

-236

-53

64

56

-35

-450

60

I alt

528

-114

-663

-867

-709

-78

-454

-424

-1 330

-410

48

-241

552

1 182

616

¹ Avviket viser (anslaget basert på) den faktiske befolkningsutviklingen fratrukket (anslaget basert på) SSBs befolkningsframskrivinger. Positivt avvik innebærer at befolkningsframskrivingene viste seg å bli lavere enn den faktiske befolkningsveksten. Negativt avvik innebærer at befolkningsframskrivingene viste seg å bli høyere enn den faktiske befolkningsveksten.

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

Tabell 16.2 Anslag på kommunesektorens merutgifter i 2025 som følge av demografiske endringer, fordelt på fylker og tjenester. Anslått prosentvis vekst fra beregnet utgiftsbehov for 2024.

Kommunesektoren i alt

Kommuner i alt

Grunnskole

Omsorgstjenester

Barnehager

Øvrig

Fylkeskommuner i alt

Videregående skole

Samferdsel

Østfold

0,7

0,8

-0,8

2,3

-0,7

0,7

0,3

0,1

0,9

Akershus

1,1

1,0

0,0

2,8

-1,2

1,3

1,5

1,5

1,7

Oslo

0,9

0,5

-0,8

1,8

-0,5

0,8

3,0

4,8

0,9

Innlandet

1,0

0,9

-1,0

2,2

0,5

0,6

1,2

1,8

0,5

Buskerud

0,8

0,7

-1,2

2,2

-0,2

0,8

1,0

1,0

1,1

Vestfold

0,5

0,6

-0,5

2,0

-2,0

0,7

0,0

-0,4

0,8

Telemark

0,9

0,9

-0,6

2,2

-0,3

0,6

0,7

0,9

0,5

Agder

1,1

0,8

-1,1

2,5

-0,5

0,8

2,8

3,9

1,2

Rogaland

0,8

0,5

-0,9

2,4

-1,1

0,8

2,4

3,2

1,1

Vestland

0,5

0,3

-1,1

1,9

-1,4

0,4

1,5

2,2

0,6

Møre og Romsdal

0,5

0,5

-0,5

1,8

-1,8

0,5

0,9

1,2

0,5

Trøndelag

1,0

0,8

-1,0

2,5

-0,2

0,7

2,0

2,9

0,8

Nordland

0,7

0,8

-1,3

2,6

-0,7

0,5

0,3

0,2

0,4

Troms

1,0

0,8

-1,5

2,5

0,1

0,7

1,7

2,4

0,8

Finnmark

1,5

1,4

-1,4

3,4

0,9

0,9

1,9

2,8

0,9

Sum

0,9

0,7

-0,8

2,3

-0,8

0,7

1,6

2,1

0,9

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi

Tabell 16.3 Anslag på kommunesektorens merutgifter i 2025 som følge av demografiske endringer, fordelt på fylker og tjenester. Anslått prosentvis vekst fra beregnet utgiftsbehov for 2024.

Kommunesektoren i alt

Kommuner i alt

Grunnskole

Omsorgstjenester

Barnehager

Øvrig

Fylkeskommuner i alt

Videregående

Kollektiv transport

Østfold

0,7

0,8

-0,8

2,3

-0,7

0,7

0,3

0,1

0,9

Akershus

1,1

1,0

0,0

2,8

-1,2

1,3

1,5

1,5

1,7

Oslo

0,9

0,5

-0,8

1,8

-0,5

0,8

3,0

4,8

0,9

Innlandet

1,0

0,9

-1,0

2,2

0,5

0,6

1,2

1,8

0,5

Buskerud

0,8

0,7

-1,2

2,2

-0,2

0,8

1,0

1,0

1,1

Vestfold

0,5

0,6

-0,5

2,0

-2,0

0,7

0,0

-0,4

0,8

Telemark

0,9

0,9

-0,6

2,2

-0,3

0,6

0,7

0,9

0,5

Agder

1,1

0,8

-1,1

2,5

-0,5

0,8

2,8

3,9

1,2

Rogaland

0,8

0,5

-0,9

2,4

-1,1

0,8

2,4

3,2

1,1

Vestland

0,5

0,3

-1,1

1,9

-1,4

0,4

1,5

2,2

0,6

Møre og Romsdal

0,5

0,5

-0,5

1,8

-1,8

0,5

0,9

1,2

0,5

Trøndelag

1,0

0,8

-1,0

2,5

-0,2

0,7

2,0

2,9

0,8

Nordland

0,7

0,8

-1,3

2,6

-0,7

0,5

0,3

0,2

0,4

Troms

1,0

0,8

-1,5

2,5

0,1

0,7

1,7

2,4

0,8

Finnmark

1,5

1,4

-1,4

3,4

0,9

0,9

1,9

2,8

0,9

Sum

0,9

0,7

-0,8

2,3

-0,8

0,7

1,6

2,1

0,9

Kilde: Teknisk beregningsutvalg for kommunal og fylkeskommunal økonomi. Basert på Stattistisk sentralbyrås regionale befolknignsframskrivinger (MMMM).

Vedlegg 17
Kommuneregnskapet og nasjonalregnskapet

1 Innledning

Offentlig forvaltning og offentlige og private foretak fører sine regnskaper etter ulike regnskapsforskrifter. Ved å konvertere regnskapstallene over til definisjonene i nasjonalregnskapet (NR) oppnår man en felles inndeling som gjør det mulig å sammenstille de ulike delene av økonomien. En oppstilling av kommuneforvaltningens inntekter og utgifter i NR er derfor nødvendig, f.eks. for å sammenlikne med utviklingen i øvrige deler av offentlig sektor eller privat sektor.

For å vurdere utviklingen i kommuneforvaltningen over tid, kan det også være en fordel å bruke NR. NR blir, i tillegg til løpende priser, også utarbeidet i faste priser. Dermed får man tidsserier for volumutviklingen av investeringer, produktinnsats, lønnskostnader mv. I tillegg kan det i NR være korrigert for endringer i kommuneregnskapsforskriftene som ellers ikke vil gi sammenlignbare tall over tid.

Tabellene etter kommuneregnskapets oppstillingsmåte gir tall etter de samme begrep som finnes i den enkelte kommunes og fylkeskommunes regnskap. Disse tabellene gir derfor endringstall som kan sammenlignes med utviklingen i egen kommune. Med forbehold om virkningen av de ulikheter i omfang mv. som nevnes nedenfor, gir de to tabellsettene opplysninger som kan utfylle hverandre i beskrivelse og analyse av utviklingen i kommunal økonomi.

2 Omfang av kommuneforvaltningen

I NR omfatter kommuneforvaltningen kommuner og fylkeskommuner, samt kommuneforetak (KF), fylkeskommunale foretak (FKF) og interkommunale samarbeid (IKS) som driver ikke-markedsrettet virksomhet. Det vil si at KF, FKF og IKS som driver markedsrettet/næringsrettet virksomhet, for eksempel innen eiendomsdrift eller håndtering av næringsavfall, holdes utenfor kommuneforvaltningen i NR. På den annen side inkluderer kommuneforvaltningen i NR også alle kirkelige fellesråd og om lag 100 kommunale museer og teatre organisert som stiftelser eller aksjeselskaper.

3 Sammenhengen mellom artsinndelingen i NR og KOSTRAs arter

For at den enkelte kommune- og fylkeskommune også skal kunne sammenlikne utviklingen i egen kommune med tall etter nasjonalregnskapets gruppering gis det her en oversikt over sammenhengen mellom de to grupperingene.

Lønnskostnader: Artene 010 – 099 i KOSTRA, fratrukket 710 (sykelønnsrefusjoner).

Produktinnsats: Artene 100 – 270 i KOSTRA, med unntak for artene 200 (inventar og utstyr) og 209 (medisinsk utstyr) som i nasjonalregnskapets defineres som investeringer. I tillegg trekkes art 690 (fordelte utgifter) fra. Enkelte av artene i 200-serien behandles som investeringer dersom de stammer fra investeringsregnskapet (kontoklasse 0). I tillegg inkluderer produktinnsats den beregnede størrelsen indirekte målte finansielle tjenester.

Gebyrer: Artene 600 – 650 i KOSTRA. Salg av driftsmidler (art 660) behandles i nasjonalregnskapet som salg av realkapital.

Andre nasjonalregnskapsarter vil være vanskeligere å følge. Når det gjelder overføringer til private (art 470) skiller nasjonalregnskapet mellom flere ulike overføringstyper, og hvilken funksjon som er brukt vil da være med å bestemme overføringstype. I andre tilfeller vil kontoklasse være med å bestemme omkodingene til nasjonalregnskapsarter.

4 Ulike underskuddsbegrep

I tabeller etter NRs gruppering er nettofinansinvesteringer (tidligere benevnt overskudd før lånetransaksjoner) en viktig indikator ved vurdering av den økonomiske utviklingen. Dette resultatbegrepet er definert som samlede inntekter fratrukket samlede utgifter, der utgifter til bruttorealinvesteringer er medregnet, mens lån og avdrag er holdt utenom. I oppstillinger etter kommuneregnskapets føringsmåte er det sammenlignbare begrepet underskudd før lån og avsetning.

5 Ulike gjeldsbegrep

I NR lages også statistikk over fordringer og gjeld, benevnt finansielle sektorregnskaper. Denne gir et avstemt og helhetlig bilde av institusjonelle sektorers finansielle eiendeler, gjeld og finanstransaksjoner, samt en beskrivelse av fordrings- og gjeldsforholdene sektorene imellom. Statistikken benyttes i denne rapportens del 2 for å belyse gjeldsutviklingen i kommuneforvaltningen.

Finansregnskapet baseres på en rekke datakilder: regnskapsstatistikk for finansielle foretak og stats- og kommuneforvaltningen, utenriksregnskap, statistikk for verdipapirer registrert i VPS, samt ulike typer av registerstatistikk.

Oppstillingen under viser hvilke objekter som inngår i finansregnskapet og hvilke kapitler i kommuneregnskapene som disse tilsvarer. Legg merke til at fordringer og gjeld tilknyttet pensjoner, det vil si kapittel 2.19/5.19, 2.20/5.20, 2.39/5.39 og 2.40/5.40 i kommuneregnskapet, ikke inngår i finansregnskapet.

Fordringer:

Gjeld:

NRs gruppering

Kapittel i kommuneregnskapet

NRs gruppering

Kapittel i kommuneregnskapet

F2 Sedler, mynt og bankinnskudd

2.10 / 5.10

F31 Sertifikater

2.12 / 5.12

G31 Sertifikater

2.43 / 5.43

F32 Obligasjoner

2.11 / 5.11

G32 Obligasjoner

2.41 / 5.41

F4 Utlån

2.22 / 5.22

G4 Lån

2.31 / 5.31 og 2.45 / 5.45

F5 Aksjer og fondsandeler

2.18 / 5.18 og 2.21 / 5.21

F6 Forsikringstekniske reserver

Finnes ikke i kommuneregnskapet

F8 Andre fordringer

2.13 / 5.13

G8 Annen gjeld

2.32 / 5.32

Nettofordringer eller nettogjeld er differansen mellom fordringer og gjeld. Avvik mellom finansregnskapet og kommuneregnskapet vil være forklart av ulike definisjoner og verdsettingsprinsipper, samt forskjeller i sektoromfang beskrevet i punkt 2. Også feil og mangler i statistikkene kan forårsake avvik.

6 Hvor finner man mer informasjon om nasjonalregnskapet?

Årlig og kvartalsvis nasjonalregnskap gir informasjon om produksjon, anvendelse og sysselsetting i Norge: www.ssb.no/nr og www.ssb.no/knr

Inntekts- og kapitalregnskapet beskriver inntekts- og utgiftstransaksjoner, sparing og nettofinansinvesteringer for alle sektorene i økonomien: www.ssb.no/nri

Finansielle sektorregnskaper har statistikk over fordrings- og gjeldsforholdene: www.ssb.no/finsek

Statistikk om offentlige finanser gir oppstillinger over inntekter og utgifter, samt fordringer og gjeld, i stats- og kommuneforvaltningen: www.ssb.no/offinnut og www.ssb.no/offogjeld

Vedlegg 18
Definisjonskatalog

Aktivitetsutvikling

For å måle utviklingen i den samlede aktiviteten i kommuneforvaltningen bruker utvalget endringer i sysselsetting målt i timeverk, produktinnsats i faste priser og brutto realinvesteringer i faste priser der disse veies sammen. Som vekter brukes de andelene som lønnskostnader (inkludert pensjonsutgifter), produktinnsats og brutto realinvesteringer utgjør av samlede utgifter for de tre kostnadsartene. Den nevnte indikatoren fanger ikke opp endringer i andre utgiftsarter enn de som er nevnt ovenfor, for eksempel overføringer til private og renteutgifter.

Akkumulert regnskapsmessig merforbruk

Det akkumulerte regnskapsmessige merforbruket viser ikke bare årets merforbruk, men også kommunenes og fylkeskommunenes merforbruk fra tidligere år som ikke er dekket inn. Se også «regnskapsmessig merforbruk» for nærmere omtale. Et akkumulert regnskapsmessig merforbruk innebærer at egenkapitalen som knytter seg til frie driftsinntekter er negativ («et negativt disposisjonsfond»). En kommune vil normalt ha ett beløp på enten disposisjonsfond eller akkumulert regnskapsmessig merforbruk. Et akkumulert regnskapsmessig merforbruk sier noe om hvilket omstillingsbehov kommunen eller fylkeskommunen har for den løpende driften og som de må dekke inn gjennom positive netto driftsresultater i framtiden. Indikatoren er hentet fra balanseregnskapet til kommunene og fylkeskommunene.

Aktivitetsutvikling

For å måle utviklingen i den samlede aktiviteten i kommuneforvaltningen bruker utvalget endringer i sysselsetting målt i timeverk, produktinnsats i faste priser og brutto realinvesteringer i faste priser der disse veies sammen. Som vekter brukes de andelene som lønnskostnader (inkludert pensjonsutgifter), produktinnsats og brutto realinvesteringer utgjør av samlede utgifter for de tre kostnadsartene. Den nevnte indikatoren fanger ikke opp endringer i andre utgiftsarter enn de som er nevnt ovenfor, for eksempel overføringer til private og renteutgifter.

Arbeidskapital

Arbeidskapitalen er lik omløpsmidler fratrukket kortsiktig gjeld (inklusive premieavvik). Arbeidskapitalen gir uttrykk for kommunenes og fylkeskommunenes likviditet, det vil si deres evne til å betale forpliktelsene etter hvert som de forfaller. Arbeidskapitalen omfatter bankinnskudd, verdipapirer (aksjer, sertifikater og liknende) og kortsiktige fordringer, fratrukket kassakredittlån, sertifikatlån og leverandørgjeld. Premieavvik er regnskapsteknisk definert under kortsiktige fordringer/gjeld, men er i realiteten bare en periodiseringspost. Indikatoren vises derfor som regel eksklusiv premieavvik for å få et bedre mål på likviditeten. Utviklingen i arbeidskapital bestemmes av forskjellen mellom årets tilgang og bruk av midler, korrigert for årets endring i ubrukte lånemidler.

Avskrivninger

Avskrivninger, som er et uttrykk for verdiforringelsen på kommunale anleggsmidler, føres i driftsregnskapet, men blir eliminert før regnskapsmessig resultat fastsettes. I brutto driftsresultat gis imidlertid avskrivningene resultateffekt, og kan følgelig brukes for sammenligning med det resultatorienterte regnskapssystem, som primært brukes i privat næringsliv. I KOSTRA blir det benyttet en lineær avskrivningsfunksjon der verdsettingen av kapitalen er basert på anskaffelseskostnaden. Det blir ikke korrigert for at inflasjon påvirker verdien av kapital som er anskaffet på forskjellige tidspunkt.

I KOSTRA belastes avskrivninger den enkelte funksjonen (Kontoklasse 1, art 590). Avskrivningene har en motpost (funksjon 860, art 990), slik at de ikke får virkning for beregning av netto driftsresultat.

Brutto driftsinntekter

Driftsinntektene er summen av skatteinntekter, rammetilskudd, øremerkede tilskudd til løpende drift samt gebyrer og salgs- og leieinntekter. Det korrigeres for dobbeltføringer som skyldes viderefordeling av utgifter/internkjøp mv (690 og 790). Driftsinntektene er kontoklasse 1 (driftsregnskapet), alle funksjoner og artene ((600… 890) – 690 – 790)». Art 690 er ‘Fordelte utgifter’ og art 790 er ‘Internsalg’. Definisjonen bygger på KOSTRA.

Brutto driftsresultat

Driftsinntekter fratrukket driftsutgifter (inkl. avskrivninger) eksklusive renter og avdrag. Brutto driftsresultat bygger på regnskapsoppstillingen i kommuneregnskapene. Se også begrepet «netto driftsresultat».

Brutto driftsresultat = Brutto driftsinntekter – brutto driftsutgifter

Brutto driftsinntekter = Kontoklasse 1, alle funksjoner, artene (600.890)–690–790).

Brutto driftsutgifter = Kontoklasse 1, alle funksjoner, artene (((010.480)+590)–690– 790).

Brutto driftsutgifter

Brutto driftsutgifter i alt gir uttrykk for (fylkes-)kommunens samlede utgifter til alle tjenestene. Begrepet omfatter også avskrivninger og det korrigeres for viderefordeling av utgifter.

Definisjonen bygger på KOSTRA.

Brutto driftsutgifter i alt er i KOSTRA definert som Kontoklasse 1 (driftsregnskapet), alle funksjoner, artene [(010.480, 590)–(690)] + kontoklasse 3, alle funksjoner, artene [(010.370, 400.470, 590) – (690, 775, 780, 880, 895)]. Driftsutgiftene (brutto) viser således de samlede driftsutgiftene inkludert avskrivninger korrigert for dobbeltføringer som skyldes viderefordeling av utgifter/internkjøp.

Brutto driftsutgifter på den enkelte funksjon/tjenesteområde viser hvor mye den enkelte tjenesten koster i løpet av et år. Begrepet omfatter de løpende utgiftene til tjenesten inkludert avskrivninger korrigert for viderefordeling av utgifter samt sykelønnsrefusjon og mva-kompensasjon.

Brutto driftsutgifter på funksjon/tjenesteområde er i KOSTRA definert som kontoklasse 1 (driftsregnskapet), funksjonene innen det enkelte tjenesteområdet, artene [(010.480, 590) – (690, 710, 729)] + kontoklasse 3, funksjonene innen det enkelte tjenesteområdet, artene [(010.370, 400.470, 590) – (690, 710, 729, 775, 780, 880, 895)].

Bruttonasjonalprodukt for Fastlands-Norge (BNP)

Verdiskapningen i samfunnet måles i nasjonalregnskapet ved bruttonasjonalproduktet. Ved internasjonale sammenlikninger benyttes vanligvis BNP pr. innbygger som en indikator for velstandsnivået i et land. Med BNP i Fastlands-Norge menes bruttoproduktet for all innenlandsk produksjonsaktivitet utenom næringene utvinning av råolje og naturgass, rørtransport og utenriks sjøfart.

Brutto investering i fast realkapital

Anskaffelser av ny fast realkapital, pluss kjøp minus salg av eksisterende fast realkapital. Fast realkapital består av realkapital som boliger andre bygg, anlegg, transportmidler, maskiner, annet produksjonsutstyr, livdyr- og frukttrebestand mv. og immateriell realkapital (eng: intellectual property products (IPP)), som leting etter mineraler inklusive råolje og naturgass, forsknings- og utviklingskostnader, programvare og originalverk innen kunst.

Brutto investeringsutgifter

Begrepet omfatter kommunenes og fylkeskommunenes utgifter i forbindelse med investeringer i fast eiendom og anlegg. Begrepet skal si noe om prioritering av nybygging, større utviklingstiltak og andre investeringer innen de enkelte tjenesteområdene og totalt. Definisjonen i KOSTRA er kontoklasse 0 (investeringsregnskapet (fylkes)-kommuneregnskapet), alle tjenestefunksjonene (100.790), artene [(010.501) – (690)] + kontoklasse 4 (investeringsregnskapet KF/FKF/IKS), alle tjenestefunksjonene (100.790), artene [(010.500) – (690, 901)]

Deflator

Veid samlet prisendring i kommunesektoren i prosent fra året før. I deflatoren inngår endringer i lønnskostnader, produktinnsats og bruttoinvesteringer. Deflatoren benyttes av Finansdepartementet og TBU ved beregning av realvekst i kommunesektorens inntekter.

Disposisjonsfond

Disposisjonsfond er oppsparte midler som fritt kan benyttes til finansiering av drifts- eller investeringsutgifter. Midlene stammer fra positive netto driftsresultater som ikke er bundet til særskilte formål (f.eks. vil øremerkede tilskudd være en slik bundet inntekt) og som ikke er benyttet til å finansiere investeringer. Disposisjonsfond er en del av kommunenes og fylkeskommunenes egenkapital. Egenkapitalen kan deles i fire, henholdsvis etter bundne og ubundne inntekter og etter drifts- og investeringsinntekter. Disposisjonsfond er den delen som gjenspeiler oppsparte, frie driftsinntekter. Indikatoren er hentet fra kommunenes og fylkeskommunenes balanseregnskaper.

Disposisjonsfondet vises av og til etter at akkumulerte regnskapsmessige merforbruk er trukket fra. Et akkumulert regnskapsmessig merforbruk er «et negativt disposisjonsfond», det vil si når egenkapitalen som knytter seg til frie driftsinntekter er negativ. En kommune vil normalt ha ett beløp på enten disposisjonsfond eller akkumulert regnskapsmessig merforbruk.

Driftsinntekter

Se brutto driftsinntekter.

Driftsutgifter

Se brutto driftsutgifter.

Eiendomsskatt

Kun kommuner kan skrive ut eiendomsskatt. Eiendomsskatt kan skrives ut i «hele kommunen» eller i «klart avgrensede område som helt eller delvis er utbygd på byvis, eller der slik utbygging er i gang». Kommunene kan også velge å skrive ut eiendomsskatt bare på «verker og bruk» eller på dette i kombinasjon med næringseiendom. Det finnes også noen andre kombinasjoner av det geografiske virkeområdet, jf. lov om eigedomsskatt § 3. Kraftanlegg er eksempel på verk og bruk. Herunder hører også vassfall, inklusive kraftstasjoner, overføringsanlegg, fordelingsnett etc. Skatten skrives ut på grunnlag av takst over eiendommen. Skattesatsen må ligge i intervallet mellom 2 og 7 promille. Satsøkninger fra år til år er begrenset til to promilleenheter. Fra 2019 er satsen ved førstegangsutskriving av eiendomsskatt, samt maksimal årlig satsøkning, redusert fra to til én promille.

Fastlands-Norge

Se bruttonasjonalprodukt for Fastlands-Norge.

Fast realkapital

Et kapitalobjekt regnes som fast realkapital dersom det er resultat av en produksjonsprosess, dvs. produsert kapital, og brukes gjentatte ganger eller kontinuerlig i produksjonen over en lenger periode enn ett år.

Omfatter både realkapital som boliger og andre bygninger, anlegg, transportmidler, maskiner, annet produksjonsutstyr, livdyr- og frukttrebestand mv., og immateriell realkapital (eng: Intellectuel property products (IPP)) som leting etter mineraler, forsknings- og utviklingskostnader, EDB-programvare og originalverk innen kunst.

Lagerkapital og verdigjenstander som ikke kan brukes gjentatte ganger i produksjon, regnes ikke som fast realkapital. Det gjør heller ikke naturkapital og annen ikke-produsert kapital. Denne definisjonen bygger på nasjonalregnskapets gruppering.

FI-U

Frie inntekter, utvidet begrep: Utvalget benytter i høstrapporten en inntektsstørrelse som i tillegg til å omfatte rammetilskudd, skatt på inntekt, formue og naturressursskatt og eiendomsskatt også inkluderer konsesjonskraft- og hjemfallsinntekter, inntekter fra Havbruksfondet og fordel av differensiert arbeidsgiveravgift. Dette er inntekter som ikke er underlagt streng regulering med hensyn til bruk.

Frie inntekter

Frie inntekter kan ha to ulike definisjoner.

Når det snakkes om frie inntekter i forbindelse med kommuneopplegget (for eksempel som andel av samlede inntekter eller vekst i frie inntekter i tabell 2.1), omfatter frie inntekter skatteinntekter og rammetilskudd. Se også TBUs vedlegg om kommuneforvaltningens samlede inntekter.

Frie inntekter kan også benyttes om inntekter som kommunene kan disponere uten andre bindinger enn gjeldende lover og forskrifter, altså inntekter som ikke er bundet til særskilte formål (øremerkede tilskudd er et eksempel på en slik bundet inntekt). Summen av ordinære skatter på inntekt og formue, eiendomsskatt, naturressursskatt m.m. og rammetilskudd inkluderes i inntektsbegrepet.

Frie inntekter for ett år kan korrigeres for variasjoner utgiftsbehov (se under «korrigerte inntekter»). Utvikling i frie inntekter over flere år kan korrigeres for oppgaveendringer, prisutvikling og befolkningsutvikling.

GSI (Grunnskolens informasjonssystem)

GSI (Grunnskolens informasjonssystem) er et system for registrering av opplysninger om grunnskolen i Norge. GSI samler inn en omfattende mengde data om grunnskolen i Norge. Det samles inn drøyt 100 opplysninger om hver eneste grunnskole, bl.a. årstimer, ressurser, spesialundervisning, språklige minoriteter, målform, fremmedspråk, fysisk aktivitet, leksehjelp, SFO og PPT. I GSI registreres situasjonen per 1. oktober hvert år. Data blir offentlig tilgjengelige i GSI i slutten av desember.

Inntekter i kommuneforvaltningen

Summen av løpende inntekter og kapitalinntekter. Begrepet bygger på nasjonalregnskapets gruppering. Se vedlegg 1.

IPLOS (individbasert helse- og omsorgsstatistikk)

IPLOS (individbasert helse- og omsorgsstatistikk) er betegnelsen på et sentralt helseregister som danner grunnlag for blant annet nasjonal statistikk for omsorgssektoren i perioden 2007- 2017. IPLOS-registeret inneholder data fra kommunene om personer som har søkt, mottar eller har mottatt helse- og omsorgstjenester. Fra og med 2018 inngår IPLOS-opplysningene i Kommunalt pasient- og brukerregister (KPR).

K2

K2 er et mål for hvor stor innenlandsk bruttogjeld kommuneforvaltningen har, og er den indikatoren som best gir uttrykk for utviklingen i den samlede gjelden over en lengre periode. Statistikken er avledet fra regnskapsopplysninger fra banker, finansieringsforetak, forsikringsselskaper og pensjonskasser, i tillegg til at Statistisk sentralbyrå henter inn opplysninger fra VPS, Statens Pensjonskasse og Eksportkreditt Norge AS. All gjeld i K2 er rentebærende.

K2 oppgis for kommuneforvaltningen samlet. Kommuneforvaltningen omfatter kommuner og fylkeskommuner samt kommunal virksomhet som ikke er næringsrettet og som er underlagt kommuner eller fylkeskommuner. Kommunale og fylkeskommunale foretak (KF og FKF) og interkommunale selskaper (IKS) som driver næringsvirksomhet inngår ikke i tallene. Det gjør heller ikke gjeld kommunesektoren garanterer for eller gjeld i kommunale aksjeselskaper o.l. Se for øvrig omtale av «kommuneforvaltningen».

Kapitalslit

Reduksjon i verdien av fast realkapital på grunn av normal slitasje, skade og foreldelse. Kapitalslitet i nasjonalregnskapet fremkommer ikke direkte fra kommuneregnskapet, men kan beregnes ut fra størrelsen på verdien av den oppsamlede realkapital i kommuneforvaltningen.

Kapitalutgifter

Kapitalutgiftene omfatter kjøp av fast eiendom og anskaffelse av fast realkapital (bygninger og anlegg, utstyr og inventar).

KFI-U, Korrigerte frie inntekter, utvidet begrep

Rammetilskudd, inntekter fra skatt på inntekt, formue og naturressursskatt (alle etter skatteutjevning), eiendomsskatt, konsesjons- og hjemfallsinntekter, inntekter fra havbruksfond og fordel av differensiert arbeidsgiveravgift. Korrigert for variasjoner i utgiftsbehovet. Se også FI-U og korrigerte inntekter.

Kommunalt pasientregister (KPR)

Kommunalt pasient- og brukerregister (KPR) er et sentralt helseregister. KPR inneholder opplysninger om de som har søkt om, mottar eller har mottatt helse- og omsorgstjenester fra kommunene. Det er hjemlet i helseregisterloven § 11 og regulert av forskrift om kommunalt pasient- og brukerregister. KPR inneholder opplysninger om omsorgsdata (tidligere innrapportert til IPLOS-registeret) fra og med 2017, samt utvalgte opplysninger fra KUHR-registeret fra og med juli 2016. KUHR (kontroll og utbetaling av helserefusjoner) er et system som håndterer refusjonskrav fra behandlere og helseinstitusjoner til staten (HELFO).

Kommunekassetall

Kommunekassetall i denne rapporten brukt i tilknytning til regnskapstall der kommunale foretak (KF), fylkeskommunale foretak (FKF), interkommunale selskaper (IKS) samt interkommunale samarbeid som er egne rettssubjekter, ikke inngår.

Kommunalt konsum

Konsum i kommuneforvaltningen beregnes som summen av lønnskostnader, produktinnsats (inkl. reparasjoner og vedlikehold), kapitalslit, produktkjøp til husholdningene, driftsresultat i markedsrettet virksomhet for visse kapitler fratrukket gebyrer. Begrepet bygger på nasjonalregnskapets definisjoner.

Kommuneforvaltningen

Kommuneforvaltningen er en del av offentlig forvaltning og omfatter ikke-markedsrettet virksomhet som er direkte styrt og kontrollert av lokale og regionale politisk og administrative myndigheter. En sentral oppgave er produksjon av tjenester.

Kommuneforvaltningen er en sektor i nasjonalregnskapet og omfatter kommuner, fylkeskommuner og kirkelige fellesråd. I tillegg omfatter sektoren kommunale foretak (KF), fylkeskommunale foretak (FKF) og interkommunale selskaper (IKS), dersom disse driver ikke-markedsrettet virksomhet. De fleste forvaltningsforetakene finner en innenfor vann- og avløp, renovasjon, tjenester tilknyttet eiendomsdrift, offentlig administrasjon, helsetjenester, bibliotek- og museumsdrift samt innenfor drift av sports- og idrettsanlegg. Sektoren omfatter også kommunale og fylkeskommunale lånefond.

KF, FKF og IKS som driver markedsrettet/næringsrettet virksomhet, for eksempel innen eiendomsdrift eller håndtering av næringsavfall, holdes utenfor kommuneforvaltningen i nasjonalregnskapet. Dette vil omfatte virksomhet som føres på KOSTRA-funksjonene 320, 330, 373 og 710.

Se for øvrig vedlegget «Kommuneregnskapet og nasjonalregnskapet».

Kommunesektoren

Når dette begrepet brukes i tilknytning til statistikk, omfatter statistikken kommuner, fylkeskommuner, kommunale og fylkeskommunale foretak (KF/FKF), interkommunale selskaper (IKS) og interkommunale samarbeid etter kommuneloven, samt lånefondene. Se også omtale under konserntall. Denne inndelingen følger altså organisasjonsform. Populasjonen vil altså være litt annerledes enn for kommuneforvaltningen (se egen omtale av dette).

Se for øvrig vedlegget «Kommuneregnskapet og nasjonalregnskapet».

Konserntall

Blir i denne rapporten brukt om statistikk der det i tillegg til kommunen («etatene», dvs. den delen av organisasjonen som ligger under administrasjonssjefen) også inngår kommunale og fylkeskommunale foretak (KF og FKF, regulert i kapittel 9 i kommuneloven), interkommunale selskaper (IKS, regulert i lov om interkommunale selskaper) samt interkommunale politiske råd (kapittel 18 i kommuneloven) og kommunale oppgavefellesskap (kapittel 19 i kommuneloven). De to sistnevnte kom med ny kommunelov, som trådte i kraft i 2020. Til og med 2019 inngikk også § 27-samarbeid som var egne rettssubjekter, Dei konserntallene. Disse er fra og med 2020 omdannet til enten interkommunale politiske råd eller kommunale oppgavefellesskap.

Særregnskapene rapporteres enkeltvis til SSB og konsolideringen til konsern foretas av SSB. Mellom (fylkes)kommunen og KF/FKF er eierforholdet alltid en-til-en, mens IKS eies av flere kommuner/fylkeskommuner sammen. Den enkelte (fylkes)kommunes eierandel i IKS fordeles i henhold til registrerte eierandeler i Foretaksregistret i Brønnøysund. § 27-enhetene fordeles etter eierandel for de enhetene hvor SSB har fått opplysninger om eierandelene, ellers behandles disse enhetene likt som(fylkes)kommunale foretak. (Fylkes)kommunal virksomhet organisert som aksjeselskaper og stiftelser inngår ikke i konsernbegrepet.

Ved utgangen av 2017 var det registret 243 interkommunale selskap, 8 interfylkeskommunale selskap og 37 kjente interkommunale samarbeider (§27-enheter) med om lag 2207 eierforbindelser. Det var 176 kommunale foretak og 7 fylkeskommunale foretak. Kommunene Oslo, Drammen og Bergen og Sør-Trøndelag fylkeskommune hadde organisert finansforvaltningen i lånefond.

Konsum i kommuneforvaltningen

Kommuneforvaltningens utgifter til konsum. Disse utgiftene måles ved totale produksjonskostnader, dvs. som sum av produktinnsats (varer og tjenester som kommuneforvaltningen disponerer til sine produksjonsformål), lønnskostnader (bruken av egen arbeidskraft), kapitalslit (bruken av egen produksjonskapital) og eventuelle netto næringsskatter, men fratrukket inntekter fra salg til andre sektorer (gebyrer). I tillegg kommer produktkjøp til husholdninger, dvs. kommunenes finansiering av varer og tjenester som husholdningene forbruker. Kommunenes tilskudd til private barnehager blir f.eks. betraktet som produktkjøp til husholdningene siden kommunene «betaler» deler av husholdningenes konsum av barnehagetjenester.

Konsumet i kommuneforvaltningen deles i to hovedkategorier: kollektivt konsum som er forvaltningens eget konsum, og individuelt konsum som forbrukes av husholdningene (personlig konsum).

Korrigerte inntekter/utgiftskorrigerte inntekter

Inntekter korrigert for variasjon i utgiftsbehovet. Kommuner med ulik demografisk eller geografisk struktur, vil ha ulikt nivå på kostnadene ved produksjon av samme tjeneste. Den delen av inntektene som inngår i et beregnet samlet utgiftsbehov for sektorene som inngår i utgiftsutjevningen blir korrigert ved hjelp av mekanismene for utgiftsutjevningen i inntektssystemet, kostnadsnøkkelen. Utgiftskorrigerte inntekter beregnes både med og uten eiendomsskatt og hjemfalls- og konsesjonskraftinntekter, produksjonsavgift på landbasert vindkraft, inntekter fra havbruksfondet og fordel av differensiert arbeidsgiveravgift i inntektsgrunnlaget. I TBUs høstrapport brukes som hovedregel det mest omfattende inntektsbegrepet, se FI-U og KFI-U.

KOSTRA

KOSTRA (KOmmune-STat-Rapportering) er et nasjonalt informasjonssystem som gir styringsinformasjon om kommunal virksomhet. Informasjon om kommunale tjenester og bruk av ressurser på ulike tjenesteområder registreres og sammenstilles for å gi relevant informasjon til beslutningstakere både nasjonalt og lokalt. Informasjonen skal tjene som grunnlag for analyse, planlegging og styring, og herunder gi grunnlag for å vurdere om nasjonale mål oppnås. KOSTRA skal forenkle rapporteringen fra kommunene til staten ved at data rapporteres bare en gang, selv om de skal brukes til ulike formål.

Langsiktig gjeld

Langsiktige lån har normalt lengre løpetid enn ett år. Lån beregnet for videreformidling til andre instanser/innbyggere, såkalte formidlingsutlån, inngår.

Langsiktig gjeld, konsern (eks. pensjonsforpliktelser) = kontoklasse 2, kapittel (41.45), alle sektorer + kontoklasse 5, kapittel (41.46), alle sektorer + kapitlene (41,42,43,45), alle sektorer i lånefond.

Data hentes fra kommunens balanseregnskap og særbedriftenes balanseregnskap.

Løpende utgifter

Løpende utgifter er definert som lønnskostnader, produktinnsats (vareinnsats), produktkjøp til husholdninger, renteutgifter, overføringer fra kommuneforvaltningen til private og staten, samt utgifter til kommunale foretak.

Nasjonalregnskapet

Formålet med nasjonalregnskapsstatistikken er å gi et avstemt og helhetlig bilde av samfunnsøkonomien. Nasjonalregnskapet gir både en sammenfattet beskrivelse av økonomien under ett, og en detaljert beskrivelse av transaksjonene mellom de ulike deler av økonomien og mellom Norge og utlandet. Statistikk fra en rekke områder stilles sammen og bearbeides i nasjonalregnskapet. Det norske nasjonalregnskapet utarbeides i tråd med internasjonale retningslinjer, noe som sikrer sammenlignbarhet med andre land.

Det årlige realregnskapet gir tall for produksjon, produktinnsats, bruttoprodukt, inntektskomponenter og sysselsetting fordelt på næringer, og dessuten tall for konsum, investeringer, realkapital, eksport og import. Det institusjonelle sektorregnskapet beskriver alle økonomiske transaksjoner som berører de institusjonelle sektorene, det vil si finansielle foretak, ikke-finansielle foretak, offentlig forvaltning, husholdninger og utlandet.

Netto driftsresultat

Driftsinntekter fratrukket driftsutgifter, renter og avdrag. Forskjellen mellom brutto og netto driftsresultat består av avskrivninger og netto finansutgifter (renter og avdrag, verdiendringer på finansielle omløpsmidler og utbytte). Netto driftsresultat viser hva kommunene og fylkeskommunene sitter igjen med til avsetninger og investeringer. Netto driftsresultat bygger på regnskapsoppstillingen i kommuneregnskapene.

Netto driftsresultat = Brutto driftsresultat + resultat eksterne finansieringstransaksjoner + motpost avskrivninger.

Brutto driftsresultat = Kontoklasse 1, alle funksjoner, artene

((600.890)-690-790) – (((010.480)+590)–690–790).

Resultat eksterne finansieringstransaksjoner = Kontoklasse 1, alle funksjoner, artene (900+905+920) – (500+510+520).

Motpost avskrivinger = Kontoklasse 1, funksjon 860, art 990.

Netto driftsutgifter

Netto driftsutgifter viser brutto driftsutgifter (se egen omtale) inkludert avskrivninger etter at inntekter knyttet direkte til tjenesten, som for eksempel øremerkede tilskudd fra staten, brukerbetalinger og andre direkte inntekter, er trukket fra. Netto driftsutgifter illustrerer hvor mye som finansieres gjennom frie inntekter som skatteinntekter, rammeoverføringer fra staten mv.

Netto driftsutgifter totalt, konsern = kontoklasse 1 og 3, alle tjenestefunksjoner (100.790), artene (010.480) + 590 – (600.780,800.895).

Netto driftsutgifter fordelt på tjenesteområde, konsern = kontoklasse 1 og 3, funksjonene som gjelder det enkelte tjenesteområdet, artene (010.480) + 590 – (600.780,800.895).

Definisjonen bygger på KOSTRA.

Nettofinansinvesteringer

Nettofinansinvesteringer måles som samlede inntekter fratrukket samlede utgifter, der utgifter til bruttorealinvesteringer er medregnet, mens låne- og avdragsutgifter er holdt utenom, jf. vedlegg 1. Nettofinansinvesteringer, sammen med evt. omvurderinger av fordringer og gjeld, bestemmer utviklingen i kommunesektorens netto fordringsposisjon. Begrepet bygger på nasjonalregnskapets gruppering.

Se også vedlegg 1 om kommuneforvaltningens samlede inntekter og utgifter.

Netto gjeld (med og uten arbeidsgivers reserver)

Netto gjeld omfatter brutto gjeld (kortsiktig og langsiktig) fratrukket finansielle fordringer (bankinnskudd, aksjer og andeler mv.).

Nettogjeld er hentet fra finansielle sektorregnskaper. Statistikken bygger på basisstatistikker i SSB og statistikk for verdipapirer registrert i VPS. Disse registrene inneholder fordeling av fordringer og gjeld etter konto eller finansobjekt og med en viss inndeling etter debitor-/kreditorsektor. Viktige kilder er balanseregnskapene for kommuner og fylkeskommuner.

Deler av sektorens plasseringer i pensjonsmidler er tatt inn som fordringer i sektoren under betegnelsen «arbeidsgivers reserver». Arbeidsgivers reserver er satt sammen av tilleggsreservene, premiefond og kursreguleringsfondet.

I begrepet nettogjeld inngår også disse reservene i kommuneforvaltningens fordringer.

I begrepet netto gjeld uten arbeidsgivers reserver er disse ikke trukket fra.

Netto lånegjeld

Netto lånegjeld tar utgangspunkt i langsiktig gjeld, men trekker i tillegg fra låneopptak som (i påvente av framdriften på investeringsprosjektet e.l.) står ubrukt på konto, samt konsernets utlån til andre (f.eks. formidlingslån som startlån i Husbanken eller ansvarlige lån til selskaper). Data hentes fra kommunens balanseregnskap og særbedriftenes balanseregnskap.

Netto lånegjeld = langsiktig gjeld, konsern (eks. pensjonsforpliktelser) – totale utlån – ubrukte lånemidler.

Totale utlån, konsern = kontoklasse 2, kapittel 22 + kontoklasse 5, kapittel 22, alle sektorer + kapittel 22, alle sektorer i lånefond.

Ubrukte lånemidler, konsern = kontoklasse 2 og 5, kapittel 9100, alle sektorer.

Netto renteeksponering (også kalt netto renteeksponert gjeld)

Netto renteeksponering er langsiktig gjeld eks. pensjonsforpliktelser fratrukket hhv. utlån og ubrukte lånemidler; restverdi på anleggsmidler innen de gebyrfinansierte tjenesteområdene vannforsyning, avløpshåndtering og renovasjon; disponert investeringsramme innen rentekompensasjonsordningene samt rentebærende, ikke-lånefinansiert likviditet.

Netto renteeksponering = renteeksponert gjeld – likviditet som ikke er lånefinansiert.

Likviditet som ikke er lånefinansiert = kasse og bankinnskudd + sertifikater + obligasjoner + derivater – kassekredittlån – ubrukte lånemidler.

Kasse og bankinnskudd = kontoklasse 2 og 5, kapittel 10, alle sektorer + kapittel 10 i lånefond

Sertifikater = kontoklasse 2 og 5, kapittel 12, alle sektorer

Obligasjoner = kontoklasse 2 og 5, kapittel 11, alle sektorer

Derivater = kontoklasse 2 og 5, kapittel 15, alle sektorer + kapittel 15 i lånefond

Kassekredittlån = kontoklasse 2 og 5, kapittel 31, alle sektorer

Ubrukte lånemidler = kontoklasse 2 og 5, kapittel 9100, alle sektorer

Netto renter og avdrag

Netto renter og avdrag er differansen mellom brutto driftsresultat og netto driftsresultat. Se under begrepene «brutto driftsresultat» og «netto driftsresultat».

Nominell vekst

Vekst i løpende kroner fra et år til et annet, det vil si vekst som inkluderer prisstigning.

Næringsskatter

Overføringer til offentlig forvaltning fra innenlandske produsenter i formav skatter og avgifter som er knyttet til produksjonsvirksomheten, men som ikke varierer i takt med produksjonen av produkter. De viktigste næringsskattene er knyttet til utvinning av råolje og naturgass (produksjonsavgift, arealavgift mv.).

Definisjonen bygger på nasjonalregnskapets gruppering.

Overskudd før lån

Overskudd før lån er det samlede overskuddet i kommunenes og fylkeskommunenes drifts- og investeringsregnskap når låneopptak og avdrag holdes utenom, jf. vedlegg 2. Overskudd før lån kan sammenlignes med nettofinansinvesteringer, men baserer seg på kommuneregnskapet, ikke nasjonalregnskapet.

Overskudd før lånetransaksjoner måles som samlede inntekter fratrukket samlede utgifter, der utgifter til bruttorealinvesteringer er medregnet, mens låne- og avdragsutgifter er holdt utenom. Overskuddet før lånetransaksjoner, sammen med evt. omvurderinger av fordringer og gjeld, bestemmer utviklingen i kommunesektorens netto fordringsposisjon. Dersom overskudd før lånetransaksjoner er negativt, kalles det gjerne underskudd før lånetransaksjoner. Begrepet bygger på nasjonalregnskapets gruppering.

Primærbalanse

Primærbalanse er inntekter fratrukket konsum og investeringer. Det vil tilsvare nettofinansinvesteringer fratrukket netto renteutgifter. Begrepet bygger på nasjonalregnskapets gruppering.

Produksjonsskatter

Produksjonsskatter er summen av produktskatter og næringsskatter. Denne definisjonen bygger på nasjonalregnskapets gruppering.

Produktinnsats (vareinnsats)

Verdien av anvendte innsatsvarer og -tjenester i produksjonsaktivitet, unntatt kapitalslit (bruk av fast realkapital). Det foreligger mer presise definisjoner i 2008 SNA og ESA 2010, i første rekke for avgrensningene mot bruttoinvestering i fast realkapital og mot lønnskostnader. Produktinnsatsen gjelder anvendte (forbrukte), og ikke innkjøpte, varer og tjenester. Begrepet bygger på nasjonalregnskapets gruppering.

Produktskatter

Overføringer fra innenlandske produsenter til offentlig forvaltning i form av skatter og avgifter som varierer i takt med produksjonen av produkter, eller er knyttet til produkter på annen måte. De viktigste produktskattene er merverdiavgift, investeringsavgift, bilavgift og bensinavgift. Tidligere betegnet som «varetilknyttede avgifter». Denne definisjonen bygger på nasjonalregnskapets gruppering.

Realinvesteringer

Tilvekst i realkapital.

Realkapital

Denne posten inneholder alle transaksjoner knyttet til bruttoinvesteringer i realkapital og kapitaloverføringer som resulterer i reallokering av formue. Med realkapital mener vi materiell og immateriell fast realkapital, lagerkapital, verdigjenstander, samt ikke-produsert kapital som naturkapital og immateriell produksjonskapital som patenter mv. Kapitaloverføringer representerer overdragelse av finans- eller realkapitalformue uten noen form for motytelse. Denne definisjonen bygger på nasjonalregnskapets gruppering.

Reell vekst

Vekst i faste priser fra et år til et annet, det vil si vekst eksklusiv prisstigning. Se også under begrepet «deflator».

Regnskapsmessig mer- og mindreforbruk

Regnskapsmessig mer- og mindreforbruk er bunnlinjen i kommuneregnskapet. Det består av årets netto driftsresultat tillagt årets bruk av fond, fratrukket årets avsetninger til fond og årets overføring av driftsinntekter til investeringsregnskapet.

Regnskapsmessig mindreforbruk

Midlene som er til overs etter at netto driftsresultat er disponert i tråd med kommunestyrets eller fylkestingets budsjettvedtak. Et mindreforbruk innebærer at driftsresultatet ikke er disponert fullt ut. For alle praktiske formål er et regnskapsmessig mindreforbruk det samme som disposisjonsfond, og med ny kommunelov vil dette begrepet opphøre f.o.m. 2020 og i stedet inngå i disposisjonsfondet. Sammen med disposisjonsfondet sier dette noe om hvor stor økonomisk buffer kommunen eller fylkeskommunen har for sin løpende drift (før eventuelle akkumulerte regnskapsmessige merforbruk er trukket fra).

Regnskapsmessig merforbruk

I denne rapporten er betegnelsen brukt om det akkumulerte regnskapsmessige merforbruket. Det akkumulerte merforbruket viser ikke bare årets regnskapsmessige merforbruk, men også kommunenes og fylkes kommunenes tidligere merforbruk som ikke er dekket inn. Se også akkumulert regnskapsmessig merforbruk og årets regnskapsmessige merforbruk.

Et regnskapsmessig merforbruk er en negativ bunnlinje i driftsregnskapet det enkelte år og innebærer at et negativt netto driftsresultat etter netto avsetning til bundne fond, heller ikke kan dekkes ved å trekke på disposisjonsfondet i henhold til kommunestyrets eller fylkestingets vedtak. Et regnskapsmessig merforbruk skal dekkes inn i løpet av to år. Dette kan enten skje gjennom bruk av fond eller ved å disponere et positivt netto driftsresultat til formålet. Med ny kommunelov f.o.m. 2020 vil inndekningen av et negativt netto driftsresultat ikke være like tett koblet til kommunestyrets og fylkestingets vedtatte bruk av disposisjonsfondet. Kommunene og fylkeskommunene er i større grad pålagt å dekke inn et negativt resultat ved å bruke av disposisjonsfondet så lenge det er midler på fondet.

Renteeksponert gjeld

Netto renteeksponert gjeld tar utgangspunkt i netto lånegjeld, men korrigerer i tillegg for enkelte rentebærende eiendeler. Korrigeringene omfatter rentekompensasjonsordninger (statistikk som Husbanken og Samferdselsdepartementet rapporterer til SSB), selvkosttjenester (fra selvkostregnskapene på VAR-området, som kommunene rapporterer inn i KOSTRA).

Indikatoren illustrerer den delen av kommunesektorens langsiktige gjeld der kommunesektoren må finansiere renter og avdrag med de frie inntektene.

Bokført verdi på VAR-investeringene = Kalkulerte rentekostnader for hhv. vann, avløp og renovasjon, der summen er dividert med kalkylerenten. Beløpet viser dermed «hovedstolen»/bokført verdi på VAR-anleggene, der kalkulatoriske renter og avskrivninger vil bli dekket gjennom gebyrene fra innbyggerne. Kalkylerente 5-årig swaprente tillagt 1/2 prosentpoeng.

Rentekompensasjon = hovedstolen/beregningsgrunnlaget som ligger til grunn for rentekompensasjon som Husbanken utbetaler til kommunen for investeringer skole- og kirkeprosjekter samt omsorgsbygg og sykehjem.

Samlede inntekter innenfor kommuneopplegget

I statsbudsjettet hvert år fastsettes det økonomiske opplegget for kommunesektoren det kommende året, det såkalte kommuneopplegget. Kommuneforvaltningens samlede inntekter innenfor kommuneopplegget er summen av skatteinntekter, overføringer fra staten, gebyrer og andre innenlandske løpende overføringer fratrukket tilskudd til folketrygden. Skatteinntekter som inngår i kommuneopplegget er kommunenes andel av skatt på alminnelig inntekt fra personlige skattytere, formuesskatt, naturressursskatt og eiendomsskatt i kommuner som har innført det. Overføringer fra staten omfatter rammeoverføringer og øremerkede overføringer innenfor kommuneopplegget. Inntekter fra havbruksfondet er inkludert i øremerkede overføringer innenfor kommuneopplegget.

Inntekter som er definert som «utenfor kommuneopplegget», vil for eksempel være kompensasjon for merverdiavgift, enkelte tilskudd til flyktninger o.l. I tillegg til skatteinntektene som inngår i kommuneopplegget har kommunene inntekter fra konsesjonsavgift og konsesjonskraft utenfor kommuneopplegget.

Se også TBUs vedlegg om kommuneforvaltningen samlede inntekter og utgifter samt vedlegget om statlige overføringer til kommunesektoren.

Samlede inntekter

Kommuneforvaltningens samlede inntekter er summen av samlede inntekter innenfor kommuneopplegget, øremerkede overføringer utenfor kommuneopplegget og renteinntekter. Se under «samlede inntekter innenfor kommuneopplegget» for en nærmere definisjon av dette begrepet. Se også TBUs vedlegg om kommuneforvaltningen samlede inntekter og utgifter.

Skatt på inntekt og formue

Omfatter alle tvungne, ikke-gjengjeldte betalinger i kontanter eller naturalier som offentlig forvaltning og utlandet regelmessig pålegger institusjonelle enheters inntekt og formue, samt enkelte periodiske avgifter som beregnes på inntekt eller formue. Skatter på inntekt og formue deles inn i inntektsskatter, og andre løpende skatter. Denne definisjonen bygger på nasjonalregnskapets gruppering.

Skattøre

Kommunale og fylkeskommunale skattører angir hvilken andel av skatt på alminnelig inntekt for personlige skatteytere som tilfaller henholdsvis kommuner og fylkeskommuner. Skattørene vedtas årlig av Stortinget ved behandling av statsbudsjettet.

Sysselsatte normalårsverk

Definert som antall heltidssysselsatte personer, pluss antall deltidssysselsatte omregnet til heltidssysselsatte. Antall sysselsatte normalårsverk for lønnstakere framkommer etter omregning til heltid med andel av full stilling eller dellønnsbrøk som vekter. Antall normalårsverk for selvstendige er beregnet med basis i arbeidstid for mannlige selvstendige.

Sysselsatte personer

Antall personer som er sysselsatt i innenlandsk produksjonsvirksomhet. Sysselsatte personer omfatter personer som arbeider deltid, personer som er inne til førstegangs militær- eller sivilarbeidstjeneste, og personer som er midlertid fraværende fra inntektsgivende arbeid pga. sykdom, ferie, permisjon mv. Utenlandske lønnstakere i innenlandsk produksjonsvirksomhet, herunder utenlandske sjømenn på norskeide og innleide skip, er også inkludert i sysselsettingsbegrepet. Sysselsatte personer er gjennomsnittstall over et år (eller kvartal), og er fordelt på næring, yrkesstatus (lønnstakere eller selvstendige) og kjønn.

Underskudd før lån

Se under begrepet «overskudd før lån».

Utførte timeverk

Antall timeverk utført av alle sysselsatte i innenlandsk produksjonsvirksomhet innenfor effektiv normalarbeidstid, med tillegg for utført overtid og fradrag for fravær pga. sykdom, permisjon, ferie og eventuelle arbeidskonflikter. Antall utførte timeverk er også påvirket av kalendermessige forhold (bevegelige helligdager og skuddår). Antall arbeidsdager vil kunne variere med inntil 3 dager fra ett år til neste pga. slike kalendermessige forhold.

Utgifter i kommuneforvaltningen

Summen av løpende utgifter og kapitalutgifter. Begrepet bygger på nasjonalregnskapets gruppering. Se vedlegg 1.

Årets regnskapsmessige merforbruk

Et regnskapsmessig mer- og mindreforbruk er bunnlinjen i kommunenes og fylkeskommunenes driftsregnskap. Det består av årets netto driftsresultat tillagt årets bruk av fond, fratrukket årets avsetninger til fond og årets overføring av driftsinntekter til investeringsregnskapet.

Fotnoter

1)

Fram t.o.m. 2013 anbefalte utvalget at netto driftsresultat over tid burde utgjøre om lag 3 prosent av driftsinntektene for sektoren samlet. Denne anbefalingen knyttet seg til tall for kommunekassene. Siden momskompensasjon fra investeringer f.o.m. 2014 skulle føres investeringsregnskapet, og ikke lenger i driftsregnskapet, ble det anbefalte nivået redusert til 2 prosent for sektoren samlet f.o.m. samme år. Denne anbefalingen knytter seg til konserntall.

2)

Se nærmere omtale i kapittel 10 i utvalgets rapport fra november 2014.

3)

Netto gjeld eksklusive arbeidsgivers pensjonsreserver. Deler av kommunenes plasseringer i pensjonsmidler er tatt inn som fordringer i sektoren under betegnelsen «arbeidsgivers reserver». Netto gjeld medregnet arbeidsgivers reserver er derfor lavere.

4)

Eksempler på inntekter som ikke inngår i kommuneopplegget er renteinntekter og øremerket tilskudd til blant annet flyktninger og asylsøkere, flom/hjemfall og kirkelov. For nærmere forklaring av samlede inntekter som inngår i kommuneopplegget, se vedlegg 3 og vedlegg 18.

5)

Inntekter fra havbruksfondet, diverse kraftinntekter og netto finansinntekter kan for praktiske formål også brukes like fritt.

6)

Inkludert mva.-kompensasjon, og er ikke korrigert for oppgaveendringer eller koronabevilgninger.

7)

Tallet er inkludert tilleggsbevilgning i rammetilskuddet på 5 mrd. kroner og anslag på skattesvikt i 2024 på 6 mrd. kroner.

8)

Se vedlegg 5 for oversikt over hvilke tilskudd som er øremerket i 2023, og se vedlegg 18 for nærmere forklaring av hvilke inntekter som inngår i de samlede inntektene til kommunesektoren.

9)

Se Prop. 102 S (2023–2024) Kommuneproposisjon 2025 for fullstendig oversikt over alle endringer i det nye inntektssystemet for kommuner.

10)

Kilde: SSB, tabell 10727 med fradrag for bompenger.

11)

Se blant annet artikkel og rapport fra Sintef med flere på https://www.sintef.no/siste-nytt/2021/va-infrastrukturen-utgatt-pa-dato-ma-oppgraderes-for-enorme-belop/

12)

Tjenesteområdene som vises i figur 3.5A hadde i 2023 både en finansieringsgrad på mer enn 6 prosent og korrigerte brutto driftsutgifter på mer enn 1 milliard kroner. Inntekter fra brukerbetalinger tilsvarer summen av det som i Tabell 12367 og 12368 på www.ssb.no er betegnet som brukerbetalinger og andre salgs- og leieinntekter. Korrigerte brutto driftsutgifter omfatter driftsutgiftene ved (fylkes-)kommunens egen tjenesteproduksjon. I motsetning til brutto driftsutgifter inkluderes bl.a. ikke betalinger til private for at disse skal produsere kommunale tjenester som f.eks. opphold i barnehager.

13)

Salg av konsesjonskraft er inkludert blant tjenestene som det knytter seg brukerbetalinger til, men skiller seg fra de øvrige tjenestene ved at tjenesten i langt større grad enn øvrige kommunale tjenester er kommersialisert. Tjenesten selges gjerne i et marked i konkurranse med andre tilbydere.

14)

Kommunene har ikke adgang til å finansiere mer enn 100 prosent av utgiftene til VAR med brukerbetalinger, og de rapporterer særskilte selvkostkalkyler som viser hvorvidt dette kravet overholdes. Resultatet av disse rapporteringene er tilgjengelig på www.ssb.no, Tabell 12220, 13024 og 13056.

15)

Tallene i dette avsnittet er hentet fra KOSTRA, Kommunalt pasient- og brukerregister (KPR) og Grunnskolens informasjonssystem (GSI). Indikatorene belyser utviklingstrekk innenfor barnehagesektoren, grunnskolen, videregående opplæring, barnevernet, helse- og omsorgssektoren, sosialtjenesten og administrasjon.

16)

Se boks 4.1 om bemanningsnormen.

17)

Grunnskolepoeng er en samlet poengsum beregnet ut fra alle standpunkt- og eksamenskarakterene på vitnemålet og er grunnlag for opptak til videregående skole. Grunnskolepoeng er summen av tallkarakterene delt på antall karakterer.

18)

Kilde: Statistisk sentralbyrå, tabell 11967.

19)

Den gamle opplæringsloven ga rett til tre års videregående opplæring, og ett omvalg. Ungdomsretten i den gamle loven måtte tas ut i løpet av fem år, det vil si innen utgangen av det året personen fylte 24 år.

20)

Dette gjelder ikke for Oslo kommune, som har det helhetlige ansvaret for barnevernet.

21)

Kilde: Statistisk sentralbyrå, tabell 10648. Obligasjonslån og sertifikatlån inngår ikke i disse tallene. I tillegg kan kommunene og fylkeskommunene også styre rentebindingstiden gjennom bruk av rentebytteavtaler o.l.

22)

Et eksempel kan være refusjonsbaserte tilskuddsordninger som toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester, hvor kommunene inntektsfører det i takt med at utgiftene påløper, men hvor staten betaler ut tilskuddet til kommunene det påfølgende året.

23)

Ubrukte lånemidler vil påvirke nivået på arbeidskapitalen i forhold til fondene. I kommuneregnskapet vil arbeidskapital fratrukket ubrukte lånemidler tilsvare egenkapitalens fondsdel, og størrelsen på de ubrukte lånemidlene vil kunne variere fra år til år.

Endring i regnskapsprinsipper kan også påvirke forholdet mellom arbeidskapitalen og drifts- og investeringsfondene, men disse vil gi varige skift i nivået på arbeidskapitalen i forhold til fondene fra det året endringen skjer. Endring i regnskapsprinsipper innebærer en systematisk endring i hvordan inntekter eller utgifter periodiseres, eller hvordan eiendeler eller gjeld måles. Slik endring kan følge av endring i lov, forskrift og god kommunal regnskapsskikk eller av hvordan disse reglene skal forstås. Eksempler har vært endret periodisering av feriepenger og tilskudd for ressurskrevende tjenester, men disse ligger lengre tilbake i tid. Siden 2013 har det ikke vært noen store endringer i regnskapsprinsipper.

24)

Se Oslo Economics, Rapport nr 2020-69, side 91 – 93.

25)

Analysene er utført av Senter for økonomisk forskning (SØF) ved NTNU Samfunnsforskning AS og ble først oppsummert i utvalgets rapport fra november 2010. Utvalget har i senere rapporter publisert oppdaterte og utvidede analyser.

26)

I analysene beregnes såkalt bootstrappede effektivitetsscorer, noe som i praksis innebærer at ingen kommuner vil ha en effektivitetsscore på 1.

27)

Se vedlegg 14 for forklaring.

28)

Se vedlegg 1 til demografinotat, kap.6 i TBUs vårrapport, juni 2024. Gjelder ikke for årene fram til og med 2023 vist i figur 10.1.

29)

Det er den samme metodikken det tas utgangspunkt i når utvalget i kapittel 3 anslår den historiske utviklingen i kommunesektorens inntekter justert for endring i antall innbyggere og alderssammensetning.

30)

Dette må ses i sammenheng med at Statistisk sentralbyrå kun publiserer nye befolkningsframskrivinger annethvert år.

31)

For 2024 er det i tillegg justert for forventet bosetting av flyktninger fra Ukraina.

32)

I beregningen for de eldste aldersgruppene er det lagt til grunn beregnede utgifter per årskull innenfor pleie og omsorg, og for hvert årskull er denne justert med beregnede utgifter i alt for aldersgruppen som årskullet tilhører og for utgifter til pleie og omsorg i aldersgruppen. Se vedlegg 1 til demografinotat, kapittel 7 i TBUs vårrapport, juni 2024, for nærmere forklaring.

33)

Borge, L.-E., T. Falch og P. Tovmo (2001): Produksjonsindeks for kommunale tjenester, Rapport, ALLFORSK

34)

Se https://www.udir.no/tall-og-forskning/statistikk/statistikk-grunnskole/analyser/skolebidragsindikatorer-for-grunnskolen/hva-er-skolebidragsindikatorer-for-grunnskolen/ for en fyldigere beskrivelse av de nye skolebidragsindikatorene.