Prop. 1 S

(2019–2020)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

FOR BUDSJETTÅRET 2020

Svalbardbudsjettet

Tilråding frå Justis- og beredskapsdepartementet 20. september 2019, godkjend i statsråd same dagen. (Regjeringa Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

Del 1
Innleiing

1 Innleiing

1.1 Generelt om Svalbard

Svalbard omfattar Spitsbergen, Prins Karls Forland, Nordaustlandet, Kong Karls Land, Barentsøya, Edgeøya, Hopen, Bjørnøya og alle holmar og skjer innanfor koordinatane 10° og 35° austleg lengde og 74° og 81° nordleg breidde. Svalbard har eit landareal på 61 022 km² og utgjer ca. 16 pst. av Kongeriket Noreg sitt totale land areal. Spitsbergen er den største øya i Noreg og er omtrent på størrelse med fylka Nordland og Troms til saman. Rundt 60 pst. av Svalbard er dekt av isbrear og under 10 pst. av Svalbard har vege tasjon.

Svalbardtraktaten blei underteikna 9. februar 1920 og tok til å gjelde 14. august 1925. Frå same dag blei Svalbard ein udeleleg og uavhendeleg del av Kongeriket Noreg gjennom ei eiga lov, Svalbardlova 17. juli 1925 nr. 11. Svalbardtraktaten er open for tiltreding og har i dag i overkant av 40 partar. Sysselmannen er regjeringa sin øvste representant på Svalbard og tek vare på statens interesser på øygruppa.

Størsteparten av busetjinga på Svalbard ligg på øya Spitsbergen. Longyearbyen er det administrative senteret på Svalbard og er det største lokalsamfunnet. Utanom Spitsbergen bur det folk ved dei meteorologiske stasjonane på Hopen og Bjørnøya.

Tabell 1.1 Befolkningstal i Longyearbyen og Ny-Ålesund, 1. januar

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2 017

2 115

2 158

2 100

2 185

2 152

2 145

2 214

2 258

Kjelde: SSB

Lokalsamfunnet i Barentsburg er bygd opp rundt koldrifta til det russiske selskapet Trust Arktikugol. Det er registrert om lag 460 fastbuande i Barentsburg per 1. januar 2019. Ved den polske forskingsstasjonen i Hornsund er det registrert 10 busette på same tidspunkt.

1.2 Bakgrunnen for eit eige svalbardbudsjett

Justis- og beredskapsdepartementet fremmar svalbardbudsjettet som ein eigen budsjettproposisjon samstundes med statsbudsjettet. Artikkel 8 i Svalbardtraktaten avgrensar høvet til å krevje inn skattar og avgifter på Svalbard og korleis desse midlane skal nyttast. Et eige svalbard budsjett synleggjer inntekter og utgifter på øygruppa.

Kvart år blir det gjeve eit tilskot frå statsbudsjettet til dekning av underskotet på svalbardbudsjettet, jf. Prop. 1 S (2019–2020) Justis- og beredskapsdepartementet kap. 480. Tilskotet er inntektsført på svalbardbudsjettet kap. 3035.

I hovudsak er det den statlege administrasjonen av Svalbard som er finansiert over svalbardbudsjettet. Dette er mellom anna verksemd på Svalbard som er underlagd Justis- og beredskapsdepartementet, og verksemd underlagd andre fagdepartement. Longyearbyen lokalstyre får òg løyvingane sine over svalbardbudsjettet.

Svalbardbudsjettet gir ei samla oversikt over statlege løyvingar til svalbardformål. Slike utgifter blir dekte over det ordinære statsbudsjettet under kapitla til dei enkelte fagdepartementa. Forslag til løyvingar for 2020 er omtalte nærmare under pkt. 4 nedanfor, jf. òg vedlegg 1.

1.3 Om offentlege styresmakter på Svalbard

1.3.1 Sysselmannen

Sysselmannen på Svalbard er øvste representant for regjeringa på øygruppa, og er både politimeister og fylkesmann. Sysselmannens kjerneopp gåver er rednings- og beredskapsarbeid, ansvar for politi- og påtalemyndigheit og miljøforvalting. Det gjer det mogleg å ha ei god fagleg forvalting av plan- og enkeltsaker, eit godt informasjons arbeid og ei effektiv etterforsking av miljøkriminalitet. Turisme og ferdsel på Svalbard krev at ein held godt oppsyn slik at ein kan avdekke moglege brot på miljøregelverket for Svalbard.

Sysselmannen har i kraft av rolla som politimeister same ansvar og mynde som politimeistrane på fastlandet. Sysselmannen er dermed både leiar av påtalemyndigheita i politiet og for verksemda elles i politiet.

Som leiar for redningsleiinga ved den lokale redningssentralen (LRS), har Sysselmannen ansvaret for redningstenesta. Sysselmannen har ei sentral rolle for å handtere oppståtte hendingar innan samfunnstryggleiks- og beredskapsområdet. Sysselmannen skal vere pådrivar og rettleiar i arbeidet med samfunnstryggleik og beredskap, jf. Instruks for fylkesmannens og Sysselmannen på Svalbards arbeid med samfunnssikkerhet, beredskap og krisehåndtering (fastsett ved kgl. res. 19. juni 2015). Hendingane kan vere både ikkje-planlagde hendingar som til dømes naturkatastrofar, og planlagde hendingar som til dømes kriminalitet og terrorisme. Sysselmannen vektlegg samarbeidet med dei lokale beredskapsaktørane og overordna styresmakter. Målet er ein samordna beredskap som gir befolkninga på Svalbard størst mogleg tryggleik.

Sysselmannen, som fylkesmann, leiar beredskapsrådet for Svalbard. Rådet skal medverke til eit felles bilete av risiko- og sårbarheit, og ei felles plattform for planlegging av samfunnstryggleiks- og beredskapsarbeid på Svalbard. Rådet skal òg vere førebudd på å hjelpe Sysselmannen ved krisehandtering. Sysselmannen utgjer ein statleg ressurs for oljevernberedskapen.

Sysselmannen er som fylkesmann òg regional, statleg miljøvernmyndigheit på Svalbard og har ansvaret for handhevinga av miljøregelverket og oppsynet med at regelverket blir følgt. Sysselmannens miljøvernoppgåver spenner over eit breitt spekter av oppgåver innanfor områdevern, artsforvaltning, kulturminne, naturinngrep og forureining. I tillegg kjem planarbeid der planansvaret ikkje er delegert til Longyearbyen lokalstyre. Saksførebuing og søknadshandsaming, regelverksarbeid og utarbeiding av forvaltningsplanar er òg viktige oppgåver for Sysselmannen på miljøvernsida.

Sysselmannen hjelper fleire statlege styres makter i samband med informasjons- og tilsynsverksemd. Sysselmannen møter fast i Det inter departementale polarutvalet.

1.3.2 Longyearbyen lokalstyre

Longyearbyen lokalstyre har som formål å leggje forholda til rette for eit funksjonsdyktig lokalt folkestyre i Longyearbyen. Lokalstyret skal sikre ei rasjonell og effektiv forvaltning av fellesinteressene innanfor ramma av norsk svalbardpolitikk, med sikte på ei miljøforsvarleg og berekraftig utvikling av lokalsamfunnet. Oppgåvene er på fleire felt tilsvarande dei oppgåvene ein kommune har på fastlandet.

Justis- og beredskapsdepartementet og Longyearbyen lokalstyre har kontaktmøte to gonger i året. Dialogen lokalstyret har med departementa er viktig for å sikre ei utvikling av samfunnet i Longyearbyen i tråd med dei overordna måla i svalbardpolitikken.

Longyearbyen lokalstyre har ei generell beredskapsplikt, jf. sivilbeskyttelseslova §§ 14, 15 og 29 som gjeld på Svalbard, jf. forskrift om sivil beskyttelseslovens anvendelse på Svalbard og om beredskapsplikt for Longyearbyen lokalstyre. Forskrifta pålegg lokalstyret sjølv å ta ansvar for arbeidet med samfunnstryggleik og beredskap. Sysselmannen på Svalbard fører tilsyn med lokalstyret si oppfølging av pliktene i forskrifta.

1.3.3 Andre aktørar

Over svalbardbudsjettet blir det løyvd midlar til fleire statlege aktørar, som er fagleg styrt av respektive fagdepartement:

Svalbard kyrkje

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmeisteren for Svalbard (DMF)

Kystverket

Statsbygg Svalbard

Skattekontoret Svalbard

Norsk Polarinstitutt

Sjå elles dei respektive postomtalene i del II for nærmare omtale av statlege aktørar på Svalbard.

2 Mål for norsk svalbardpolitikk

2.1 Overordna mål

Heilskaplege meldingar til Stortinget om Svalbard blir lagde fram med nokre års mellomrom. Regjeringa la 11. mai 2016 fram Meld. St. 32 (2015–2016) Svalbard. Regjeringa stadfesta i denne meldinga at dei overordna måla for svalbardpolitikken ligg fast:

ei konsekvent og fast handheving av suvereniteten

overhalde Svalbardtraktaten på korrekt måte og føre kontroll med at traktaten blir etterlevd

bevaring av ro og stabilitet i området

bevaring av den særeigne villmarksnaturen i området

halde oppe norske samfunn på øygruppa

Behandlinga i Stortinget, jf. Innst. 88 S (2016–2017), viste igjen ei brei politisk semje om hovudlinjene i svalbardpolitikken. Regjeringa legg vekt på at forvaltinga av øygruppa er føreseieleg og ber preg av kontinuitet. Å halde fram med ei langsiktig forvalting av Svalbard, i tråd med måla, vil både medverke til tryggleik for folk i Longyearbyen og til stabilitet og ei føreseieleg utvikling i regionen.

2.2 Justis- og beredskaps-departementet sine mål for polarpolitikken

Måla for svalbardpolitikken, den auka aktiviteten på og rundt øygruppa og det at fleire aktørar er til stades, gjer det nødvendig med sterk koordinering og samordning av svalbardpolitikken. Mange departement har roller på Svalbard og er involverte i arbeidet med å nå måla, jf. òg omtala under pkt. 4. Polarområda er viktige politisk, noko som gjer det nødvendig å sjå verksemda til dei enkelte fagetatane i samanheng og i eit breiare perspektiv. Justis- og beredskapsdepartementet er tildelt eit eige ansvar for å koordinere norsk svalbard politikk, og har følgjande mål for politikken i Arktis, utover måla som er fastsette i stortingsmeldinga:

Tabell 2.1 

Mål

1. God samhandling i beredskap og krisehandtering.

2. God samordning og koordinering av norsk polarpolitikk.

3. Vidareutvikle lokalsamfunnet i Longyearbyen.

2.2.1 Justis- og beredskapsdepartementet sitt mål 1: God samhandling i beredskap og krisehandtering

2.2.1.1 Generelt

Regjeringa har som mål at befolkninga skal oppleve stor grad av tryggleik for liv, helse og materielle verdiar. Den geografiske plasseringa til Svalbard, store avstandar og krevjande klima, gir særskilte utfordringar på samfunnstryggleik- og beredskapsområdet. Den lokale beredskapen er ikkje dimensjonert for å handtere større hendingar eller hendingar som skjer samstundes over lang tid. I tilfelle større hendingar er det derfor lagt til rette for tilførsel av ressursar frå fastlandet.

Dersom alvorlege hendingar skjer, er det viktig å ha system for å halde oppe samfunnet si grunnleggjande funksjonsevne. Det er vidare viktig at alle som ferdast på og rundt Svalbard er godt øvde og førebudde på å handtere situasjonar som kan oppstå.

Som politimeister er Sysselmannen leiar for redningsleiinga ved den lokale redningssentralen (LRS) på Svalbard. Redningsleiinga består i tillegg av representantar frå Longyearbyen lokalstyre, Longyearbyen brann og redning, Telenor Svalbard, Universitetssjukehuset i Nord-Noreg avdeling Longyearbyen, Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS, Avinor/Svalbard Lufthamn, Sysselmannens helikopteroperatør og frivillige v/Longyearbyen Røde Kors Hjelpekorps. Faglege rådgivarar kan gi spesialkompetanse under ein redningsaksjon eller under førebuingar/planarbeid, etter organisasjonsplan for redningstenesta.

Å styrkje samhandlinga i beredskap og krisehandtering er eit viktig verkemiddel for å redusere sårbarheita i samfunnet. Øvingar er sentralt i dette arbeidet.

Beredskapen på Svalbard blir vurdert fortløpande, i lys av aktiviteten på øygruppa og endringar i risikobiletet, jf. Innst. 88 S (2016–2017) og Meld. St. 32 (2015–2016) Svalbard.

Sysselmannen har disponert fartøyet «Polarsyssel» i ni månader i året sidan 2016. I samband med Prop. 114 S (2018–2019) om tilleggsløyvingar og omprioriteringar i statsbudsjettet for 2019, vart sesongen M/S «Polarsyssel» seglar utvida frå ni til ti månader i 2019. Stortinget slutta seg til forslaget, jf. Innst. 391 S (2018–2019).

Regjeringa foreslår å auke løyvinga på kap. 480 post 50 med 5 mill. kroner i 2020 for å gjere forlenginga av seglingssesongen til M/S «Polarsyssel» frå ni til ti månader permanent. Midlane vil bli plasserte på svalbardbudsjettet kap. 0006 Sysselmannens transportteneste, post 01 Driftsutgifter.

Regjeringa foreslår å etablere HF-dekning i nordområda, inkludert på og rundt Svalbard. Tiltaket vil styrkje beredskapen og ivareta Noregs redningsansvar. Når dekninga er på plass, vil HRS og kystradiostasjonane kunne ha tovegs- tale kommunikasjon med naudlidande og fleire av redningsressursane i området, noko som er avgjerande for ein effektiv redningsinnsats. På grunn av vekta til HF-radioen vil helikoptra til Sysselmannen ikkje få installert HF-radio no. Arbeidet vil starte opp i 2020. Sjå elles Prop. 1 S (2019–2020) for Justis- og beredskapsdepartementet.

Frå 2018 er det etablert ei vaktordning for anestesilege knytt til helikoteret til Sysselmannen, kombinert med styrking av medisinteknisk utstyr i Longyearbyen. Tiltaket er m.a. ei oppfølging av evalueringa av beredskapen ved skredet i 2015. Sjå pkt. 4.4 og omtale i Prop. 1 S (2017–2018) Svalbardbudsjettet. I tillegg til styrkinga av helse beredskapen på Svalbard, er luftambulansetenesta styrkt ved at ein har fått nye ambulansefly, som også omfattar Svalbard.

Sjå elles dei de respektive postomtalene for nærmare omtale av arbeidet med samhandling i beredskap og krisehandtering.

2.2.1.2 Førebygging og beredskap ved skred og flaum

Klimaendringar har ført til større fare for skred i Longyearbyen. Særleg utsett er bustadområde under fjellet Sukkertoppen og bustader i tilknyting til området langs Vannledningsdalen.

Fleire bygg i Longyearbyen blei i 2016 vurderte å liggje innanfor faresonegrensene for 100-års skred, såkalla raud sone. NVE leia ei breitt samansett ekspertgruppe som i 2018 la fram skredvurderingar. Gruppa vurderte skredfaren i området der skred gjekk i 2015 og 2017 under Sukkertoppen. Farevurderinga viste at skredfaren er vesentleg større enn det kartlegginga frå 2016 synte. Noregs vassdrags- og energidirektorat (NVE) ferdigstilte første del av sikringstiltak under fjellet Sukker toppen i 2018 til ein kostnad på 32,5 mill. kroner. Fleire bustader under Sukkertoppen let seg ikkje sikre med fysiske tiltak som vollar, skjermar eller liknande.

Norsk klimaservicesenter la i februar 2019 fram klimaprofil for Longyearbyen. I rapporten går det fram at auka nedbør som regn, og auka snø- og bresmelting, vil gi fleire og større flaumar, og snøskred og sørpeskred vil skje oftare.

Sysselmannen på Svalbard, NVE og Longyearbyen lokalstyre samarbeider om korleis flaum- og skredskadar kan førebyggjast på Svalbard. Fram til skredsikringstiltak og nye bustader er på plass, er dei viktigaste tiltaka varsling og evakuering. Sysselmannen, i rolla som politimeister, er den som tek avgjerda om evakuering ved snøskredfare, basert på skredfaglege råd.

NVE har regional snøskredvarsling for regionen Nordenskiöld Land. I tillegg er det lokal varsling for Longyearbyen. Universitetssenteret på Svalbard (UNIS) er samarbeidspartnar for observasjonar.

NVE vil i 2019 vere ferdig med erosjonssikring av Longyearelva. Totalkostnaden er på 25 mill. kroner. NVE har finansiert dette sikringstiltaket innanfor si ordinære løyving på kap. 1820 post 22. Longyearbyen lokalstyre betalar ein distriktsdel på 20 pst.

Regjeringa foreslo i Prop. 1 S (2018–2019) å løyve 45 mill. kroner til ytterlegare skredsikring i Longyearbyen. Stortinget slutta seg til forslaget. Midlane blir brukte til ytterlegare sikringstiltak under fjellet Sukkertoppen. Med bakgrunn i ny kunnskap frå den nemnde klimaprofilen for Longyearbyen, særleg knytt til smelting av permafrost og endring av det aktive laget, var det nødvendig å vurdere prosjektert løysing på ny. Sikringstiltaka under Sukkertoppen er derfor forseinka med eit år og ligg derfor an til å bli ferdig i 2021. NVE jobbar òg med prosjektering av moglege sikrings tiltak i Vannledningsdalen. Sjå elles kap. 0007, post 30 for nærare omtale av løyvingane til skredsikring.

Regjeringa foreslo i Prop. 1 S (2018–2019) å auke løyvinga til Sysselmannen med 300 000 kroner for å sikre større beredskap av lavinehundar i Longyearbyen. Stortinget slutta seg til forslaget. Midlane vart nytta til å gjennomføre ein periode med hospitering på 3 veker med ein lavinehund ekvipasje får fastlandet. Målet var å auke beredskapen på Svalbard ved skred, og å auke vinterkompetansen til ekvipasjane. Ordninga blir ført vidare i 2020.

2.2.2 Justis- og beredskapsdepartementet sitt mål 2: God samordning og koordinering av norsk polarpolitikk

Regjeringa har som mål å ha ein samordna og koordinert svalbardpolitikk. Alle departement har ei rolle i gjennomføring og utforming av svalbardpolitikken. Forvaltinga og administrasjonen av Svalbard har endra seg og er m.a. blitt meir desentralisert. Desentralisering av mynde fører til større behov for koordinering mellom ansvarlege myndigheiter. Auka aktivitet på Svalbard gjer at stadig fleire lover gjeld for øygruppa. Longyearbyen har òg vakse dei siste åra. Dette kjem av auke og meir variasjon i privat næringsdrift og meir omfattande aktivitet i felt, spesielt innan turisme og forsking.

2.2.2.1 Det interdepartementale polarutvalet

Krav til koordineringa av svalbardsaker har blitt meir omfattande. Justis- og beredskapsdepartementet har ansvaret for å koordinere og samordne polarsaker i statsforvaltinga. Det interdepartementale polarutvalet (Polarutvalet) er eit viktig verkemiddel i så høve. Polarutvalet er eit koordinerande og konsultativt organ for sentraladministrasjonen si behandling av polarsaker. Utvalet arbeider etter «Instruks for behandling av polarsaker og for Det interdepartementale polarutvalg (polarutvalgsinstruksen)» fastsett ved kgl. res. 18. oktober 2002. Utvalet skal vere eit særleg rådgivande organ for regjeringa i slike saker. Samstundes gjeld fagdepartementa si avgjerdsmynde og vedkommande fagstatsråd sitt konstitusjonelle ansvar for dei ulike sakene. Utvalet har møte om lag ti gonger i året.

2.2.2.2 Lovgiving

Svalbardlova § 2 slår fast at norsk privatrett og strafferett og norsk lovgiving om rettspleie gjeld for Svalbard, når ikkje anna er fastsett. Andre lover gjeld ikkje for Svalbard, utan når det er fastsett særskilt. Det kan òg bli gitt særskilte forskrifter for Svalbard.

Meld. St. 32 (2015–2016) Svalbard gir ein gjennomgang av status for lovgiving på Svalbard. I meldinga slår ein fast at det rettslege rammeverket for Svalbard skal vere mest mogleg likt fastlandet. Ny lovgiving for fastlandet skal som hovud regel takast i bruk for Svalbard, med mindre særlege forhold talar mot dette, eller det er behov for unntak eller tilpassingar. Lovverket skal gjelde og bli handheva likt for heile øygruppa, med mindre det er behov for overgangsordningar eller andre former for innfasing. Stortinget har slutta seg til desse føringane.

All lovgiving blir likevel ikkje automatisk gjort gjeldande for Svalbard, jf. Svalbardlova § 2 ovanfor. På nokre område er det òg gitt eigne lover eller forskrifter som er spesielt tilpassa forholda på Svalbard. Eksempel på dette er svalbardmiljølova og skattelova for Svalbard. Det kan òg vere nødvendig med andre former for innfasing, m.a. for å gi høve til omstilling for enkelte verksemder. I særskilte tilfelle vil det kunne vurderast unntaksheimlar for visse typar aktivitet. Administrative forhold kan gjere det nødvendig med tilpassingar, for eksempel fordi det ikkje finst motsvarande lokale instansar eller forvaltningsnivå på Svalbard til dei på fastlandet. I tillegg kan det vere føremålstenleg å innføre lover som av praktiske og økonomiske årsaker berre gjeld for Longyearbyen arealplanområde.

2.2.2.3 Arktisk råd

I Arktisk råd samarbeider alle dei arktiske landa på regjeringsnivå. Rådet vart etablert i 1996. Medlemmane deler på å ha formannskapet to år av gangen. Frå 2017 til 2019 har Finland hatt formannskapet. Island skal ha formannskapet frå 2019 til 2021. Utanriksdepartementet har ansvar for å koordinere den norske deltakinga i Arktisk råd med dei ansvarlege sektordepartementa.

2.2.2.4 Forsking og utdanning

Forsking er ein viktig del av nordområdesatsinga for Svalbard generelt og Longyearbyen spesielt. Forskingsverksemda medverkar til å skape eit stabilt, heilårleg samfunn i Longyearbyen og er grunnleggjande for aktiviteten i Ny-Ålesund.

Noregs forskingsråd la våren 2019 fram ein forskingsstrategi for Ny-Ålesund, på oppdrag frå Kunnskapsdepartementet. Strategien bygger på den overordna strategien for forsking og høgare utdanning på Svalbard som vart lagd fram i mai 2018.

Forskingsstrategien skal bidra til å sikre gode rammer for fagleg utvikling og koordinering av forskingsaktiviteten, for å utnytte potensialet på staden endå betre enn i dag. Strategien skal definere forventningar til kvalitet, samarbeid og deling av resultat og data i Ny-Ålesund.

2.2.3 Justis- og beredskapsdepartementet sitt mål 3: Vidareutvikle lokalsamfunnet i Longyearbyen

Eitt av hovudmåla i svalbardpolitikken er å halde ved lag norske samfunn på Svalbard. Målet vert oppfylt i hovudsak gjennom familiesamfunnet i Longyearbyen og til dels gjennom busetjinga i Ny-Ålesund. Regjeringa vil at Longyearbyen skal vere eit levedyktig lokalsamfunn som er attraktivt for familiar og eit samfunn som medverkar til å oppfylle og understøtte dei overordna måla i svalbardpolitikken.

2.2.3.1 Befolkning, skred og bustadbygging

Nedbemanninga i gruveverksemda til Store Norske Spitsbergen Kulkompani medfører ei stor omstilling for Longyearbyen. Nedbemanninga har samstundes ikkje hatt særleg innverknad på talet på sysselsette og innbyggjartalet i Longyearbyen. Andre næringar er i vekst, til dømes reiseliv. Samansetninga av befolkninga er derimot i endring på fleire vis, med ein større del utlendingar enn tidlegere år.

Longyearbyen er og skal vere eit livskraftig norsk lokalsamfunn og administrasjonssenter. Det er viktig med god balanse mellom talet på norske og utanlandske statsborgarar i dette samfunnet. Det er derfor grunn til å følgje med på utviklinga i Longyearbyen.

Tabell 2.2 Befolkningstal 2011–2019 (Befolkningsregisteret – Svalbard skattekontor)

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019¹

Longyearbyen

2084

2173

2125

2097

2169

2156

2140

2288

2298

¹ Per 01.08.2019

For å sikre at Longyearbyen skal vere eit robust norsk familiesamfunn, er det nødvendig å leggje til rette for at folk kjenner seg trygge og at bustadene har ein akseptabel standard. Rammene for ei god samfunnsutvikling som var tilpassa eit gruvesamfunn må justerast. Det er derfor viktig å tilpasse regelverk og rammer etter utfordringar i framtida.

Longyearbyen har hatt mangel på bustader, m.a. på grunn av skredsituasjonen. Bustadmangelen har gjort at ein i nokre tilfelle ikkje har kunna tilsette folk i det offentlege, fordi ein ikkje har bustad å tilby. Situasjonen for offentlege tilsette er no tilfredsstillande, etter at Statsbygg har ført opp 60 nye bustader i bustadfeltet Gruvedalen til sin eigen utleigepool. Dei første 30 bustadene blei innflyttingsklare før jul i 2018. Dei siste blei ferdige i 2019. Bustadene består av 3, 4- og 5-roms leilegheiter. Sjå Prop. 1 S (2018–2019) Svalbardbudsjettet for utfyllande informasjon.

Regjeringa legg til rette for utflytting av fleire statlege arbeidsplassar til Svalbard. Forbrukar rådet etablerte eit kontor og ei ordning for å hospitere med tre til fem medarbeidarar på Svalbard i 2017. Norsk HelseNett SF vil etablere ei eiga eining i Longyearbyen med fem medarbeidarar i 2020. Etableringa har vore forseinka på grunn av bustadmangel.

I samband med Prop 85 S (2017–2018) om tilleggsløyvingar og omprioriteringar i statsbudsjettet for 2018 vart det løyvd 53 mill. kroner til andre bustadtiltak i Longyearbyen. 20 mill. kroner av løyvinga vart nytta til Longyearbyen lokalstyre sitt arbeid med infrastruktur knytt til ovannemnde byggefelt i Lia. Staten v/ Nærings- og fiskeridepartementet nytta 20 mill. kroner av løyvinga til å kjøpe ut bustader i bustadfeltet Lia under Sukkertoppen. 13 mill. kroner av løyvinga er overført til Longyearbyen lokalstyre for å rive bustader i bustadfeltet Lia. Dette gjeld både staten sine bygg og bygg som tilhøyrar lokalstyret.

Regjeringa foreslo i 2018 å auke løyvinga på kap. 0022 Skattekontoret, Svalbard med 0,8 mill. kroner. Stortinget slutta seg til forslaget. Den større løyvinga vil setje skattekontoret betre i stand til å oppdatere befolkningsregisteret, m.a. sett i lys av at befolkninga i Longyearbyen har vakse dei siste åra.

Sysselmannen bad Longyearbyen lokalstyre om ei heilskapleg utgreiing av bustadsituasjonen i Longyearbyen, jf. Prop. 1 S (2018–2019). Lokalstyret sendte rapporten sin til Sysselmannen 4. juli 2019. Dokumentet er ei administrativ utgreiing og vil seinare bli lagt fram for politisk handsaming i lokalstyret.

2.2.3.2 Energiforsyning og annan infrastruktur

Longyearbyen lokalstyre er som eigar av Longyearbyen energiverk ansvarleg for leveranse av varme og elektrisitet i Longyearbyen.

Forsyningstryggleik for energi er grunnleggjande for alle samfunnsfunksjonar. Longyearbyen er ikkje knytt saman med eit større energisystem, og tilgang på energi er kritisk for annan grunnleggjande infrastruktur. Forsyningstrygg leik for energi er derfor spesielt viktig i Longyearbyen.

Energibehovet i Longyearbyen har auka som følgje av auka aktivitet på Svalbard. Kolkraftverket som forsyner Longyearbyen med straum og fjernvarme blei sett i drift i 1983 og begynner å bere preg av den høge alderen. Vedlikehaldskostnader og risiko for avbrot har auka dei seinare åra. Spisslaststasjonen, som har fungert som delvis reserve for kolkraftverket, blei permanent stengd i 2018. Det eksisterande reservekraftverket har ikkje nok kapasitet til å dekke det normale straumforbruket i byen. Ved langvarige utfall av hovudkraftverket kan situasjonen bli prekær.

I 2019 blei det løyvd 19 mill. kronar over Svalbardbudsjettet som statleg tilskot til Longyearbyen lokalstyre for å dekkje om lag halvparten av utgiftene til eit nytt reservekraftverk i Longyearbyen. Det nye reservekraftverket vil medverke til at det blir nok reservekraft i Longyearbyen. Regjeringa foreslår å løyve 8,75 mill. kroner for å dekkje delar av kostnadane for 2020.

Justis- og beredskapsdepartementet har bede Longyearbyen lokalstyre om ei utgreiing om tilstanden for kolkraftverket i Longyearbyen. Lokalstyret sende departementet ei foreløpig utgreiing i mai 2019. Den endelige utgreiinga vil bli sendt departementet innan utgangen av 2019.

I samband med behandlinga av Meld. St. 32 (2015–2016) Svalbard, bad Stortinget regjeringa om å setje i gang ei brei utgreiing av moglegheitene for framtidig energiforsyning på Svalbard, basert på berekraftige og fornybare løysingar, jf. Innst. 88 S (2016–2017). Olje- og energidepartementet har fått ansvar for denne utgreiinga. Som ein del av dette arbeidet blei ei ekstern utgreiing lagd fram 5. juli 2018. Den eksterne utgreiinga var konsentrert om realistiske alternativ, innanfor det tidsperspektivet som dagens energiløysing legg for gjennomføring. I november 2018 heldt Olje- og energidepartementet eit ope innspelsmøte om utgreiinga. På innspelsmøtet kom det òg inn nye forslag til framtidig energifor syning på Svalbard.

Olje- og energidepartementet kartlegg no dei ulike alternativa for framtidig energiforsyning. Dette arbeidet vil bli følgt opp med grundigare vurderingar av samfunnsøkonomiske nytte- og kostnadsverknader for eit mindre utval alternativ. Andre alternativ eller kombinasjonar av løysingar for framtidig energiforsyning på Svalbard vil òg kunne bli undersøkte. Regjeringa legg til grunn at den framtidige energiforsyninga må vere sikker, berekraftig og kostnadseffektiv. Utgreiinga må bli sett i samanheng med utviklinga i tilstanden til den noverande energiforsyninga og andre aktuelle infrastrukturtiltak på Svalbard som kan påverke lønnsemda til nye alternative energiløysingar. For eit lite samfunn som Longyearbyen er det viktig at ein finn ei god felles løysing for energiforsyninga slik at energikostnadene ikkje blir høgare en nødvendig. Kunnskap om dei lokale forholda på Svalbard er viktig. Lokalstyret vil bli involvert i det vidare arbeidet.

Drift og vedlikehald av infrastruktur i Arktis er spesielt krevjande. Infrastrukturen i Longyearbyen er i stor grad frå 1970-talet. Ein ser i aukande grad eit behov for å oppgradere til det som er vanleg standard på fastlandet. Dette gjeld både vegar, bustader, røyrframføringar og liknande. Middeltemperaturen og nedbørmengda på Svalbard har auka. Varmare klima medfører at meir av nedbøren kjem som regn og ikkje som snø. Auka temperatur i permafrosten fører til eit djupare aktivt lag, meir ustabil grunn under bygningar og i skråningar, auka potensiale for erosjon og stor massetransport i elvane. Dette skaper utfordringar for infrastrukturen.

2.2.3.3 Endringar i Svalbardlova jf. ny kommunelov

Regjeringa la 20. desember 2018 fram Prop. 43 L (2018–2019) Endringar i Svalbardloven m.m. (tilpasning til ny kommunelov). Stortinget slutta seg til forslaga, jf. Innst. 211 L (2018–2019). Endringane blei gjort for å tilpasse Svalbardlova til ny kommunelov.

Endringane tek for ein del til å gjelde frå og med det konstituerande møtet i lokalstyret ved oppstart av valperioden 2019–2023, og for ein annan del 1. januar 2020. Endringslova byggjer på ny kommunelov (lov 22. juni 2018 nr. 83). Endringane fører i stor grad vidare reglar som gjeld i dag, der Svalbardlova tek opp i seg og viser til kapitla i kommunelova. Forskrifta om saksbehandling og rettar og plikter for dei folkevalde i Longyearbyen lokalstyre vil bli oppheva, og ein visar i staden til dei tilsvarande reglane om dette i kommunelova. Formålsparagrafen og nokre andre basisreglar i Svalbardlova §§ 29-34 blir vidareført som i dag med enkelte justeringar.

2.2.3.4 Reiseliv

Reiseliv er den største næringa på Svalbard. Svalbard reiselivråd har om lag 70 medlemsbedrifter som til saman sysselset om lag 600 årsverk. Talet på gjestedøgn held fram med å auke. Veksten var monaleg i åra 2012–2016, men har flata noko ut dei siste åra, jf. tabell under. Frå 2017 til 2018 har det vore ein auke i talet på gjestedøgn på 7,7 pst. Talet på kommersielle gjestedøgn i Longyearbyen i 2018 var 156 200.

Tabell 2.3 Gjestedøgn i Longyearbyen pr. år

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Gjestedøgn

84 000

107 000

119 000

131 000

142 000

147 600

156 200

Kjelde:  Visit Svalbard AS, innhenta frå kommersielle, statistikkpliktige overnattingsbedrifter i Longyearbyen, inkl. camping

Regjeringa har peika på reiselivet som ei av dei næringane ein ønskjer å leggje til rette for i omstillingsprosessen for Longyearbyen. Regjeringa vil bidra til at reiselivsnæringa har gode og føreseielege rammetilhøve, for å sikre berekraftig utvikling i næringa som bidrar til ei stabil norsk busetjing på Svalbard. Det er viktig å syte for at veksten i næringa skjer i tråd med dei føresetnadene som er lagd til grunn i Meld. St. 32 (2015–2016) Svalbard.

Samstundes som det har vore ei god utvikling i denne næringa, har utviklinga også ført til auka cruisetrafikk på øygruppa og press på den sårbare villmarksnaturen. Nye område har blitt tilgjengelege i stadig større delar av året som følgje av mindre sjøis. 27 oversjøiske cruiseskip hadde anløp i Longyearbyen i 2018. Skipa hadde i underkant av 46 000 cruisepassasjerar, ein auke på 1 600 passasjerar sidan 2017. Det er venta at talet på redningsaksjonar vil auke i takt med vekst i turismen, fiskeri og generelt meir aktivitet i farvatna rundt Svalbard.

Utviklinga skapar òg utfordringar for tryggleik og beredskap, og har ført til endringar i lokalsamfunnet i Longyearbyen. Det er viktig at utviklinga i reiselivet støtter opp om dei overordna måla i svalbardpolitikken. Det er difor naturleg at sentrale styresmakter følgjer med på utviklinga, og ser nærare på moglege tiltak for å dreie utviklinga og vurderer dei utfordringane kring beredskap og tryggleik som oppstår ved auka aktivitet på Svalbard. Dette inneber å vurdere om det er behov for ytterlegare førebyggjande tiltak.

Veksten i reiselivsnæringa på Svalbard og i nordområda vil utfordre helseberedskapen. Cruisetrafikken til Svalbard inneber at det til tider er langt fleire menneske på Svalbard og områda rundt enn det helseberedskapen, inkludert evakueringskapasiteten, er dimensjonert for. Det same gjeld store grupper som deltek i risikoutsette reiselivsopplevingar som større skuterturar og ekspedisjonar på store opne hurtiggåande båtar. I høgsesongen skjer desse aktivitetane samtidig, noko som aukar risikoen for fleire ulykker på same tid.

2.2.3.5 Hamn

Skipstrafikken rundt Svalbard består hovudsakleg av cruise- og godstrafikk, forskingsrelatert skipsfart og noko trafikk knytt til fiskeriaktivitet. Trafikken har auka dei siste åra. Hamneanlegga i Longyearbyen har mindre kapasitet enn behovet.

Kystverket leverte i 2016 ei utgreiing om ny hamneinfrastruktur i Longyearbyen. Regjeringa legg gjennom Meld. St. 33 (2016–2017) Nasjonal transportplan 2018–2029 opp til å setje av 300 mill. 2017-kroner til utbetring av hamneinfrastrukturen i Longyearbyen. Prosjektet er planlagt i første del av planperioden.

3 Forslag til svalbardbudsjett for 2020

Forslaget til budsjettramme for svalbardbudsjettet for 2020 er på 556,3 mill. kroner samanlikna med 533,7 mill. kroner i vedteke budsjett for 2019. Dette er ein auke på 22,6 mill. kroner, dvs. ein auke på 4,2 pst.

Underskotet på svalbardbudsjettet for 2020 er stipulert til 375,8 mill. kroner og blir dekt inn gjennom eit tilskot på Justis- og beredskapsdepartementet sitt kap. 480 post 50 Tilskot. Tilskotet til svalbardbudsjettet i saldert budsjett for 2019 var 360,5 mill. kroner. I samband med revidert nasjonalbudsjett 2019 (Prop. 114 S (2018–2019)) om tilleggsløyvingar og omprioriteringar i statsbudsjettet vart tilskotet auka med 6 mill. kroner til 366,5 mill. kroner. For å oppnå balanse i svalbardbudsjettet er tilskotet på kap. 480 post 50 auka med 15,3 mill. kroner i 2020 samanlikna med saldert budsjett for 2019. Storleiken på tilskotet har variert frå år til år og er blitt auka ved ekstraordinære tilskotsbehov.

Bortsett frå statstilskotet er skattar og avgifter frå Svalbard den største inntektsposten, jf. omtala på kap. 3030. Skatteinntektene for 2020 er budsjetterte til 176,7 mill. kroner. Anslaget for 2019 var på 169,6 mill. kroner. Auken i anslag for skatteinntekter er på 7,1 mill. kroner, som er ein auke på 4,2 pst. frå 2019. Inntekta frå skattar og avgifter utgjer 31,8 pst. av dei samla inntektene på svalbardbudsjettet.

Ei oversikt over inntekter og utgifter og ei oversikt over utgiftene fordelte på postnivå, er gitt i pkt. 5 nedanfor. I del II er det ein nærmare omtale av dei enkelte budsjettkapitla.

4 Forslag til løyvingar til svalbardformål frå andre departement over statsbudsjettet (jf. vedlegg 1 og 2)

For 2020 er det foreslått løyvd netto 1 166 mill. kroner over statsbudsjettet til svalbardformål. Dette talet omfattar tilskotet til svalbardbudsjettet over Justis- og beredskapsdepartementets kap. 480 og utgiftene til Svalbard som blir dekte over budsjetta til dei andre departementa, jf. vedlegg 1. Inntektene frå Svalbard som går inn på budsjetta til dei andre departementa, er trekte frå, jf. vedlegg 2. Tilsvarande tal i 2019 var 1 329,4 mill. kroner.

4.1 Arbeids- og sosialdepartementet

4.1.1 Helse, miljø og tryggleik

Arbeids- og sosialdepartementet har på arbeidsmiljø- og tryggleiksområdet m.a. ansvaret for forvaltinga av arbeidsmiljølova med tilhøyrande helse-, miljø- og sikkerheitsforskrifter, og etats styringsansvaret for Arbeidstilsynet.

Arbeidstilsynet skal arbeide for eit seriøst, trygt og fleksibelt arbeidsliv, m.a. ved å følgje opp at verksemdene tek vare på arbeidsgivaransvaret sitt og arbeider systematisk for forsvarlege arbeidsmiljøforhold. Arbeidstilsynet følgjer opp verksemder i Longyearbyen, Barentsburg og Ny-Ålesund, der sysselsetjing av norske og utanlandske arbeidstakarar er underlagd lover og forskrifter som gjeld på Svalbard. Aktivitetane til etaten blir gjort gjeldande på same måte som for verksemder på fastlandet, men blir tilpassa verksemdene på Svalbard. Arbeidstilsynet har i stor grad retta aktiviteten sin mot gruvedrift. Etaten har vidare følgt opp offentlege verksemder og private vekstnæringar, slik at innsatsen er tilpassa næringsstrukturen og nye vekstnæringar på Svalbard. Reiselivet er i endring, og kva for aktørar bransjen er sett saman av har òg endra seg. Arbeidstilsynet har derfor intensivert innsatsen knytt til rettleiing og tilsyn for denne bransjen frå 2019. Arbeidstilsynet, Sysselmannen og Skatteetaten arrangerte eit rettleiingsseminar for bransjen i april 2019, der også arbeids- og sosialministeren var til stades. Den samla oppfølginga vil bli vidareført i 2020.

4.2 Barne- og familiedepartementet

4.2.1 Barnevernet

Forskrift av 1. september 1995 nr. 772 om lov om barneverntenesta på Svalbard regulerer fordelinga av ansvar og dekning av utgifter til barneverntiltak for barn og unge som oppheld seg på Svalbard. Barneverntenesta sine oppgåver etter barnevernlova blir utførte av Sysselmannen, med mindre oppgåvene er delegerte til representativt folkevald organ, jf. § 3 i forskrifta. Barnevern tenesta sine oppgåver etter barnevernlova for Longyearbyen planområde blir utførte av Longyearbyen lokalstyre for Longyearbyen planområde, jf. delegasjonsvedtak frå departementet av 21. desember 2001. Statleg regional barnevern styresmakt ved region nord har ansvaret for å yte tenester til barn i samsvar med lova § 8-2. Fylkesmannen i Troms skal føre tilsyn med barnevern tenesta på Svalbard og elles utføre dei oppgåvene som følgjer av barnevernlova § 2-3 tredje ledd. Staten gir refusjon for dekning av utgifter til barneverntiltak som vert sette i verk på fastlandet, då barn på Svalbard ikkje kan plasserast utanfor heimen på Svalbard. Barn med institusjons- eller fosterheimstiltak blir plasserte på fastlandet. Lokalstyret må betale Bufetat for opphaldet, men får opphaldsutgiftene refunderte av Fylkesmannen i Troms.

Utgiftene til refusjon for barnevernutgifter for Svalbard er i 2020 rekna til 2,1 mill. kroner på kap. 854 Tiltak i barne- og ungdomsvernet, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Barnetrygd blir utbetalt til personar som oppheld seg på Svalbard og som er medlem av folketrygda, jf. barnetrygdlova og folketrygdlova §§ 2-3. I 2020 er det venta at utgifter til barnetrygd for barn busette på Svalbard vil utgjere om lag 5,7 mill. kroner på kap. 845 Barnetrygd, post 70 Tilskot.

4.2.2 Kontantstønad

Kontantstøttelova gjeld for personar busette på Svalbard og som er medlem i folketrygda. Det er i 2020 venta 0,6 mill. kroner i utgifter til kontantstønad på kap. 844 Kontantstøtte, post 70 Tilskot, for barn busette på Svalbard.

4.3 Finansdepartementet

4.3.1 Skatt

Det er ei eiga skattelov for Svalbard, jf. lov 29. november 1996 nr. 68 om skatt til Svalbard (svalbardskattelova). Svalbardskattelova gjer Svalbard skatteteknisk til eit eige skatteområde. På Svalbard gjeld to former for skattlegging; løns trekk og ordinær skattlegging. Etter ordninga med lønstrekk, skal arbeidsgivaren halde tilbake ein prosentvis del av brutto løn og pensjon som endeleg skatteoppgjer. Anna inntekt enn løn og pensjon vert skattlagd på ordinært vis, etter mange av dei same reglane som gjeld på fastlandet, men med lågare satsar. På Svalbard blir løn og pensjon skattlagd etter ein sats på 8 pst. opp til 12G, og med 22 pst. for inntekt over 12G. I tillegg kjem trygdeavgift for tilsette som er medlem av den norske folketrygda. Anna inntekt som til dømes kapital- og næringsinntekt, vert som utgangspunkt skattlagd med 16 pst. Det er viktig at skattesystemet på Svalbard er tilpassa forholda på øygruppa og byggjer på løysingar som sikrar konkurransedyktige rammevilkår.

Selskap med monaleg overskot som ikkje er avkastning av aktivitet eller investering på Svalbard, blir skattlagde etter same skattesats som gjeld på det norske fastlandet (22 pst.) for slike overskot. Formålet er m.a. å hindre at det gunstige skattenivået på Svalbard vert utnytta for å spare skatt på avkastning av investeringar som er gjorde utanfor Svalbard, og som ikkje gir aktivitet og sysselsetjing på øygruppa.

4.3.2 Svalbard skattekontor

Løyvingane til skattekontoret går over svalbardbudsjettet, sjå omtale på kap. 0022 Skattekontoret, Svalbard.

Svalbard skattekontor har m.a. følgjande oppgåver:

Fastsetje skatt etter svalbardskattelova.

Administrere register over befolkninga på Svalbard, jf. forskrift av 4. februar 1994 nr. 111.

Refusjon til fastbuande av innbetalt avgift til Svalbards miljøvernfond, sjå omtale i pkt. 4.4.3.

Rekne ut kolavgift etter lov 17. juli 1925 nr. 2 om avgift av kol, jordoljer og andre mineral og berg arter som blir førte ut frå Svalbard.

Regjeringa foreslo i Prop. 1 S (2018–2019) å auke løyvinga til Svalbard skattekontor med 835 000 kroner øyremerka til ei ny stilling på skattekontoret på Svalbard. Styrkinga vil gjere skattekontoret i betre stand til å oppdatere folke registeret, m.a. sett i lys av at befolkninga i Longyearbyen har vakse dei siste åra.

4.3.3 Statistisk sentralbyrå

God statistikk er viktig for å kunne gi regjeringa tilstrekkeleg oversikt over den raske utviklinga på Svalbard. Statistisk sentralbyrå (SSB) har ansvar for statistikk på Svalbard, og har etablert tidsseriar som jamleg vert oppdaterte for befolknings- og næringsutvikling. I tillegg er Svalbard dekt som eigen region i ei rekkje regionalfordelte statistikkar. Statistikkane som dekker Svalbard er samla under eit eige emne på ssb.no (https://www.ssb.no/svalbard), og brukarane får tilgang til eit breitt spekter av statistikk om svalbardsamfunnet frå denne sida. SSB leiar statistikkarbeidet gjennom rådgivande utval for svalbardstatistikk.

4.4 Helse- og omsorgsdepartementet

4.4.1 Sjukehus

Helse Nord RHF og Universitetssjukehuset i Nord-Noreg HF har ansvar for helsetenestene og helseberedskapen på Svalbard. Helse Nord får løyving over statsbudsjettet kap. 732, post 75. Dette inneber at Universitetssjukehuset Nord-Noreg HF ved Longyearbyen sjukehus skal syte for nødvendige helsetenester i Longyearbyen og Ny-Ålesund. Det vert òg ytt akuttmedisinske tenester til andre som er på øygruppa og havområda omkring. Det same gjeld vern mot smittsame sjukdommar. I Barentsburg er det eiga helseteneste. Longyearbyen sjukehus kan hjelpe til ved behov.

Longyearbyen sjukehus har akuttberedskap 24 timar i døgnet for akutte skadar og sjukdomar som krev observasjon, diagnostikk og behandling. I tillegg blir det utført poliklinisk utgreiing og behandling og enkelte små og mellomstore kirurgiske inngrep. Sjukehuset har sju senger for innlegging og observasjon. Innleggingar blir vanlegvis avgrensa frå nokre timar eller dagar til ei veke, slik at situasjonen anten blir avklart for utskriving eller at pasienten må overførast til sjukehus eller anna medisinsk tilbod på fastlandet.

Longyearbyen sjukehus yter òg nokre tenester som på fastlandet er tillagd primærhelsetenesta, mellom anna allmennlegeteneste, jordmor- og helse søsterteneste, fysioterapiteneste og smittevern. Sjukehuset har òg tannlegeteneste. Sjukehuset kan gjennom avtale med verksemder tilby bedriftshelseteneste. Det vert arbeidd med å opprette ei stilling for psykolog ved Longyearbyen sjukehus.

Svalbard er ikkje eit livsløpssamfunn. Det inneber mellom anna at Longyearbyen sjukehus ikkje har pleie- og omsorgsfunksjonar eller andre tenester innan den kommunale omsorgstenesta. Dei som har behov for slike tenester, vil få desse i heimkommunen sin på fastlandet.

Det akuttmedisinske tilbodet på Svalbard består av medisinsk naudmeldeteneste, akutt hjelp, ambulanseteneste, bemanning med helsepersonell på Sysselmannens redningshelikopter og flyambulanse til fastlandet ved behov. Longyearbyen sjukehus har samarbeid med Universitetssjukehuset Nord-Noreg HF om mellom anna videobasert akuttmedisinsk konferanse (VAKE), som gjer det mogleg med medisinsk konsultasjon og bistand.

Styrkt helseberedskap

Universitetssjukehuset Nord-Noreg og Helse Nord RHF har gjort vurderingar for å styrkje beredskapen på Svalbard i etterkant av skredulykka i 2015 og snøskuterulykka i 2017.

Frå februar 2018 er det etablert vaktordning for anestesilege knytt til Sysselmannens helikopter, kombinert med at det blei plassert meir medisinteknisk utstyr i Longyearbyen. Kostnadene ved den auka beredskapen er utrekna til 16 mill. kroner årleg. I tillegg til styrkinga av helseberedskapen er Luftambulansetenesta styrkt gjennom anskaffing av nye ambulansefly, som også omfattar Svalbard.

Norsk Helsenett SF vil etablere ei eiga eining i Longyearbyen med fem medarbeidarar i andre kvartal 2020 om dei får tildelt bustad i tråd med bestilling til Statsbyggs bustadpool, jf. omtale under pkt. 2.2.3 og omtale i Prop. 1 S (2017–2018) Svalbardbudsjettet.

4.5 Klima- og miljødepartementet

Regjeringa har som eitt av dei overordna måla for svalbardpolitikken å ta vare på den særeigne villmarksnaturen på Svalbard. Dei spesifikke miljømåla for Svalbard går fram av Innst. 88 S (2016–2017) og Meld. St. 32 (2015–2016) Svalbard. Der er det slått fast at innanfor dei rammene traktats- og suverenitetsmessige omsyn set, skal miljø omsyn vege tyngst ved konflikt mellom miljøvern og andre interesser. Klima- og miljødepartementet har i Prop. 1 S (2019–2020) følgjande mål for miljøpolitikken på Svalbard:

Omfanget av villmarksprega område skal haldast ved lag, og naturmangfaldet skal òg bevarast tilnærma upåverka av lokal aktivitet.

Dei 100 viktigaste kulturminna og kulturmiljøa på Svalbard skal sikrast gjennom ei føreseieleg og langsiktig forvaltning.

Svalbardmiljølova med forskrifter er det viktigaste verkemiddelet for å nå miljømåla på Svalbard. Miljøregelverket og miljømåla set rammer for all verksemd.

4.5.1 Miljøforvaltninga på Svalbard

Klima- og miljødepartementet, Miljødirektoratet, Riksantikvaren og Sysselmannen på Svalbard er miljøvernmyndigheitene på Svalbard. Sysselmannen på Svalbard er lokal miljøvernstyresmakt. Klima- og miljødepartementet har det faglege styringsansvaret for Sysselmannens miljøvernoppgåver. Norsk Polarinstitutt er fagleg rådgivar for forvaltninga i polare spørsmål. Longyearbyen lokalstyre har fått delegert kompetanse etter svalbardmiljølova på nokre avgrensa område for Longyearbyen arealplanområde.

Utfordringar og resultat

Miljøvernarbeidet på Svalbard skal i 2020 ha fokus på å beskytte villmarksområda på Svalbard, naturverdiar og kulturminne i ein situasjon med raske endringar i klimaet, auka ferdsel og turisme. Forvaltninga vil sjå til at ferdsel og anna lokal verksemd skjer innanfor rammer som sikrar at den samla miljøbelastninga ikkje blir for stor.

Raske klimaendringar og eit aukande reiseliv er store utfordringar for miljøvernet og lokalsamfunna på Svalbard. Rapporten «Climate in Svalbard 2100 bereknar klimaendringane på Svalbard fram mot år 2100», for å gje eit kunnskapsgrunnlag for klimatilpassing. Rapporten viser at årstemperatur og årsnedbør vil auke kraftig. Det vil bli fleire hendingar med kraftig nedbør, oppvarming av permafrosten og auka førekomst av skred.

Verneområda på Svalbard dekker omlag 65 pst. av landarealet. Forvaltningsplanane er eit verktøy for å balansere bruks- og verneinteressene slik at ein tek vare på verneverdiane og aukar forståinga for Svalbard sine unike miljøkvalitetar. Samstundes skal dei medverke til lokal verdiskaping og gode opplevingar for dei tilreisande.

Klimaendringane gjer mindre fjordis på vestkysten av Svalbard. Fjordområde med beskyttande brefrontar som framleis har stabil fjordis vinterstid, slik som Van Mijenfjorden, blir derfor stadig viktigare for isavhengige artar som ringsel og isbjørn. Samstundes blir desse områda meir attraktive for m.a. reiselivet. Fleire isbjørn i Van Mijenfjorden har ført til auka besøkstal.

Framande artar er ein miljøtrussel også i Arktis og på Svalbard. Fleire nye artar kjem på naturleg vis med havstraumane og kan etablere seg som følgje av varmare hav og generelt varmare klima. Andre artar blir introduserte gjennom menneskeleg aktivitet.

Klimaendringane gjer kulturminna meir ut sette enn tidlegare på grunn av auka erosjon, auka fare for flaum og skred og fordi grunnen tiner. Mindre permafrost inneber at mange bygg får skadar. Auka ferdsel er òg ei utfordring for kultur minna.

I lokalsamfunna på Svalbard er grunnforureining ei utfordring der lokale utslepp påverkar miljøet i større grad enn det ein har trudd tidlegare. Marin forsøpling og mikroplast i havet og på strendene rundt Svalbard er identifisert som eit aukande problem. Mellom anna kan det føre til alvorlege skader på dyr.

Tiltak

Oppfølging av oppryddingsarbeidet etter av vik linga av gruveaktivitetane i Svea og Lunckefjell var ei omfattande og viktig oppgåve for miljø forvaltninga på Svalbard i 2019 og blir det òg framover. Det vart i 2018 tilført to nye stillingar til Syssel mannen for å følgje opp arbeidet med oppryddinga og andre miljøsaker på Svalbard.

Hovudprioriteringane for miljøvernarbeidet på Svalbard i 2020 er å framleis følgje opp det omfattande og komplekse arbeidet med opprydding etter koldrifta i Lunckefjell og Svea. Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS har utarbeidd planar for dette. Miljøvernmyndigheitene vil følgje opp reglar om opprydding i svalbardmiljølova og om opprydding i dei løyva som er gitt av miljømyndigheitene.

Vidare er arbeidet med forvaltingsplanar for verneområda prioritert. Kulturminne som er godt skildra i forvaltningsplanane, vil oppnå ein betre beskyttelse enn kulturminne utanfor verneområda. I 2019 melde Sysselmannen oppstart av arbeidet med heilskapleg forvaltingsplan for Isfjordområdet og oppstart av arbeidet med verneplan for Van Mijenfjorden og Adventdalen. Sysselmannen innførte i 2018 og 2019 mellombels ferdselsforbod i delar av fjordområda på vestkysten for å skjerme sel og isbjørn i sårbare periodar. Søknadar om næringshytter for reiselivet i dette området har òg vorte avslått på grunn av behovet for å unngå auka ferdsel av omsyn til dyrelivet. Forvaltningsplan for Nordvest-Spitsbergen, Forlandet og Sør-Spitsbergen nasjonalparkar blei ferdigstilt i 2019.

Sysselmannen har følgd opp handlingsplanen for framande artar gjennom fleire tiltak. Sysselmannen har òg delteke i arbeidet med ein tiltaksplan for å kjempe mot skadelege framande organismar i regi av Miljødirektoratet.

Arbeid knytt til forureining, avløp og avfall både på regelverksida og ved konkret tiltak i felt vil bli følgt opp. Eit forslag til nytt forureinings regelverk er sendt på høyring. Vidare arbeider miljøforvaltinga med å vurdere løysingar for reinsing av avløp frå lokalsamfunna med særleg vekt på Adventfjorden. I regi av Sysselmannen blei det også i 2018 arrangert strandryddingstokt, og rydda 85 kubikkmeter strandsøppel.

Naturverdiar og kulturminne som ligg nær lokalsamfunna er viktige for reiselivet og lokalbefolkninga og må sikrast. Nokre kulturminne er solide tekniske konstruksjonar etter gruveverksemd, mens andre er skjøre og lause gjenstandar og leivningar som er utsette for ulovleg tråkk og plukk. Miljøstyresmaktene er i nær dialog med lokale aktørar om dette. Prioriterte kulturminne skal sikrast med utgangspunkt i Kulturminneplan for Svalbard 2013–2023.

Miljøforvaltinga vil halde fram arbeidet med å ta vare på det biologiske mangfaldet, m.a. gjennom oppfølging av strategiar som er utarbeidde. Eksempel på dette er handlingsplanen mot framande artar og handlingplan for raudlista artar i Colesdalen.

Klimaendringane fører til auka fare for flaum og skred. Ei viktig oppgåve framover blir derfor å sjå til at areal- og samfunnsplanlegging tek omsyn til klimaendringane og til natur- og kulturminne innanfor planområdet. Den strenge praksisen når det gjeld løyve og vilkår for verksemd som med fører inngrep utanfor dei eksisterande busetjings- og gruveområda, vil bli vidareført.

4.5.2 Svalbard miljøvernfond

Svalbard miljøvernfond gir tilskot til tiltak for å beskytte naturmiljø og kulturminne på Svalbard, i samsvar med svalbardmiljølova, forskrift om tilskot frå svalbard miljøvernfond og vedtekta til fondet. Fondet får i hovudsak inntekter frå ei miljøavgift på 150 kroner for reisande til Svalbard, jf. forskrift om miljøavgift for tilreisande til Svalbard. Sysselmannen er sekretariat for fondet. Vedtak om tildelingar blir fatta av eit styre oppnemnt av Klima- og miljødepartementet. Midlane blir nytta til skjøtsel, vedlikehald og gransking av kulturminne, informasjons- og opplæringstiltak og prosjekt med formål å undersøkje eller gjenreise miljø tilstanden. Fondet skal ikkje brukast til å dekke forvaltninga sine ordinære administrative utgifter, oppgåver eller drift.

I 2018 vart det tildelt 24,4 mill. kroner over fondet. Oversikt over tildelingar er å finne på nettsidene til Sysselmannen.

4.5.3 Norsk Polarinstitutt

Norsk Polarinstitutt er underlagd Klima- og miljødepartementet. Norsk Polarinstitutt er fagleg rådgivar for den sentrale forvaltninga, miljødirektorata og Sysselmannen i polarspørsmål. Instituttet har ei omfattande verksemd på Svalbard, med mellom anna forsking, miljøovervaking, topografisk og geologisk kartlegging, forskingsservice, drift av infrastruktur for forskinga, oppdrag knytte til ettersyn av fyr, miljøretta kunnskapsformidling og informasjon.

Norsk Polarinstitutt tek vare på den norske vertskapsrolla i Ny-Ålesund og har ansvar for å implementere og følgje opp forskingsstrategien for Ny-Ålesund. Vidare skal Norsk Polarinstitutt vere kontaktpunkt i Ny-Ålesund for forskinga og aktivitet knytt til forskinga, jf. Overordna strategi for forsking og høgare utdanning på Svalbard. Sjå òg omtale i Prop. 1 S (2019–2020) for Klima og miljødepartementet for ytterlegare informasjon om Norsk Polarinstitutt.

For 2020 er om lag 127,2 mill. kroner av den foreslåtte løyvinga til Norsk Polarinstitutt på Klima- og miljø departementets kap. 1471 Norsk Polarinstitutt, relatert til Svalbard, jf. vedlegg I. I tillegg kjem tilskotet frå svalbardbudsjettet, jf. omtale av kap. 0017.

4.5.4 Kings Bay AS og Ny-Ålesund

Svalbardmeldinga (Meld. St. 32 (2015–2016)) Svalbard) slår fast at Ny-Ålesund skal vere ein plattform for internasjonalt forskingssamarbeid i verdsklasse, der Noreg har ei tydeleg vertskapsrolle med fagleg tyngde og leiarskap på relevante område. Regjeringa har fastsett ein overordna strategi for forsking og høgare utdanning på Svalbard, og ein eigen forskingsstrategi for Ny-Ålesund er utarbeidd av Noregs forskingsråd. Fors kingsstrategien for Ny-Ålesund gir klare føringar for forskingsverksemda i Ny-Ålesund for å få auka kvalitet, meir samarbeid og deling av ressursane på tvers av institusjonar og nasjonalitetar. Samtidig legg strategien føringar for bruk og utviklinga av bygningsmassen på staden.

Kings Bay AS eig grunnen og dei fleste bygningane i Ny-Ålesund, og har ansvar for drift og utvikling av infrastruktur på staden. Selskapet er 100 pst. eigd av staten, og Klima- og miljødepartementet utøver statens eigarinteresser. Grunnen til den statlege eigarskapen er å syte for drift, vedlikehald og utvikling av infrastrukturen i Ny- Ålesund, slik at staden er ein norsk plattform for internasjonalt naturvitskapleg forskingssamarbeid i verdsklasse. Eigarskapen medverkar også til å halde ved lag norske samfunn på øygruppa. Målet med den statlege eigarskapen er å syte for mest mogleg effektiv drift, vedlikehald og utvikling av Kings Bay AS sin eigedom, bygningsmasse og infrastruktur. Selskapet sitt driftskonsept er å leige ut fasilitetar til forskarar og tilby kost og losji i tillegg til ei rekkje andre tenester under opp haldet. Rundt 20 institusjonar har kvart år forskingsprosjekt i Ny-Ålesund.

I 2020 blir arbeidet med istandsettinga av administrasjons- og servicebygget i Ny-Ålesund ei viktig oppgåve for selskapet. Det er i åra 2018–2019 til saman løyvd 37 mill. kroner til prosjektet. I tillegg er vidareutvikling og tilrettelegging av selskapets bygningsmasse og infrastruktur i samsvar med forskingsstrategien ei viktig oppgåve for selskapet. For å oppfylle måla i Meld. St. 32 (2015–2016) Svalbard, foreslår Regjeringa å styrke drifts- og investeringstilskotet til Kings Bay AS med 12 millionar kroner i 2020. Arbeidet skjer i nært samarbeid med Norsk Polarinstitutt, som har oppgåva med å gjennomføre forskingsstrategien for Ny- Ålesund.

4.5.5 Meteorologiske tenester

Klima- og miljødepartementet finansierer drifta av dei meteorologiske stasjonane på Bjørnøya og Hopen over budsjettet til Meteorologisk institutt (kap. 1412, post 50). Utgifter til Meteorologisk institutt sin del av husleige for statens bygningar på Bjørnøya og Hopen, blir finansiert over kap. 19 på svalbardbudsjettet.

4.6 Kommunal- og moderniseringsdepartementet

4.6.1 Bygg og eigedomar

Hovuddelen av dei statlege eigedomane som Statsbygg forvaltar i Longyearbyen inngår i den statlege husleigeordninga over kap. 2445 Statsbygg. Desse eigedomane er sysselmannsgarden, post- og bankbygget, nokre lagerbygg, bustader, Kjell Henriksen-observatoriet, Svalbard globale frøkvelv, Svalbard forskingspark, Sysselmannens administrasjonsbygg og Svalbard kyrkje. Dei meteorologiske stasjonane på Hopen og Bjørnøya, og Norsk Polarinstitutt sitt forskingsbygg (Sverdrupstasjonen) i Ny-Ålesund inngår også i hus leige ordninga.

Statsbygg Svalbard har kontor i Longyearbyen. Løyvinga til drift av Statsbygg Svalbard skjer over svalbardbudsjettet, kap. 0020. Kontoret har fem tilsette.

Etter snørasa på Svalbard i 2015 og 2017 blei det behov for nye bustader i Longyearbyen. Statsbygg fekk våren 2018 i oppdrag å bygge 60 bustader i Gruvedalen på Svalbard, og ny infrastruktur for utbygginga, jf. Prop. 1 S (2017–2018) for Kommunal- og moderniseringsdepartementet og Innst. 16 S (2017–2018). Samla investeringskostnader til bustader og infrastruktur i Gruvedalsprosjektet er på om lag 380 mill. kroner. I 2019 har Statsbygg ferdigstilt bustadene, jf. omtale i pkt. 2.2.4.1.

Statsbygg starta opp arbeidet med ny inngangstunnel for Svalbard globale frøkvelv i 2018. Arbeidet vil bli ferdigstilt i 2019, jf. Prop. 44 S og Innst. 220 S (2017–2018).

4.6.2 Geodetisk observatorium i Ny-Ålesund

Statens kartverk opna 6. juni 2018 eit nytt geodetisk jordobservatorium i Ny-Ålesund. Målingane går inn i eit globalt forskingssamarbeid. Observatoriet rommar geodetiske instrument som skal gjere nøyaktige tidsmålingar, målingar mot kvasarar og måle endringar i lokalt tyngdefelt og nøyaktig avstand til satellittar i polare baner. Observatoriet måler jorda sine endringar i verdsrommet og jordplateforskyvingar. Dette gir òg grunnlag for overvaking av havis som smeltar og endringar i havnivå. Nytt laserinstrument for måling mot satellittar er under utvikling i samarbeid med NASA. Dette skal vere ferdig utvikla i 2022. Samla kostnadsramme for investeringane er på 355 mill. kroner.

4.6.3 Sjømåling

Statens kartverk har ansvaret for sjømåling rundt Svalbard. I 2018 vart det publisert nye sjøkart over Storfjorden og sideleie inn mot land. Vidare har det vore arbeidd med sjømåling og framstilling av djubdedata for Kystverket i tilknyting til Longyearbyen hamn.

Det vart òg gjennomført sjømålingar i utvalde område rundt Svalbard i tilknyting til Mareanoprogrammet. I 2018 omfatta dette sjømålingar ved sokkelkanten, transekt i Rijpsfjorden og Kongsfjorden og målingar i Kvitøyrenna. For 2019 vert det planlagd ti veker med sjømåling rundt Svalbard. Det vert starta på ein korridor rundt Nordaustlandet. Dette er eit område der det allereie i dag går ein del trafikk. Ein korridor vil gjere det mogleg å segle rundt Nordaustlandet i kartlagd farvatn, og er å sjå på som ein start på kartlegginga.

4.6.4 Nasjonal kommunikasjonsmyndigheit/Tilsyn med satellittjordstasjonar

Nasjonal kommunikasjonsmyndigheit (Nkom) gir frekvensløyve for all bruk av radiofrekvensar og fører særleg tilsyn med satellittjordstasjonar på Svalbard. Nkom har inngått formelt samarbeid med Sysselmannen på Svalbard.

4.7 Kulturdepartementet

4.7.1 Svalbard Museum

Svalbard Museum er eit natur- og kulturhistorisk museum lokalisert i Svalbard forskingspark i Longyearbyen. Svalbard Museum er innlemma i det nasjonale museumsnettverket. I tillegg til løyvinga over svalbardbudsjettet kap. 0004 Svalbard Museum, vert det tildelt midlar til Svalbard Museum på Kulturdepartementet sitt budsjett kap. 328 post 70 Det nasjonale museumsnettverket. Regjeringa foreslår ei løyving på 1,9 mill. kroner i 2020 til Svalbard museum over Det nasjonale museums nettverket, jf. Vedlegg 1.

I 2018 hadde Svalbard Museum om lag 51 500 besøk, ein auke på 9 pst. frå 2017.

4.7.2 Nordnorsk Kunstmuseum

Nordnorsk Kunstmuseum driv Kunsthall Svalbard i Longyearbyen som eit utstillingslokale og prosjekt rom for internasjonal samtidskunst. Kunsthallen er lokalisert saman med Svalbard Museum.

4.7.3 Stiftinga Artica Svalbard

Kulturdepartementet skipa hausten 2016, i lag med Fritt Ord og kulturnæringsstiftinga SpareBank 1 Nord-Noreg, stiftinga Artica Svalbard. Formålet med stiftinga er mellom anna å utvikle det norske kunst- og kulturfeltet, styrkje den kulturelle og kreative næringa på Svalbard og setje søkjelys på kor viktige nordområda er. Våren 2017 vart det opna ein kunstnarverkstad og kunstnarbustader i Longyearbyen. I kjerneverksemda inngår residensprogram for kunstnarar innanfor alle sjangrar; desse skal skape og formidle kunst og medverke til ordskifte om nordområda om tema som kultur, geopolitikk, klima, migrasjon og minoritetar. Artica Svalbard inngår i ein aktiv nordområdepolitikk, er eit ledd i satsinga frå regjeringa på kulturturisme og ei oppfølging av Meld. St. 32 (2015–2016) Svalbard. Det vert lagd vekt på å knyte verksemda til lokalsamfunnet på Svalbard og å samarbeide om utviklinga vidare. Regjerninga foreslår ei løyving på 2,7 mill. kroner i 2020 til Artica Svalbard på Kulturdepartementets kap. 325 Allmenne kulturformål, post 78 Ymse faste tiltak.

4.7.4 Anna tilskot

Regjeringa foreslår ei løyving på 175 000 kroner i 2020 til kulturtiltak på Svalbard på kap. 325 Allmenne kulturformål, post 78 Ymse faste tiltak. Tilskotet blir kanalisert gjennom Longyearbyen lokalstyre.

Svalbardposten får mediestøtte frå Medietil synet på kap. 335, post 71 etter reglane i forskrift om produksjonstilskot til nyhende- og aktualitetsmedium. Tilskotet blir rekna ut etter opplagstala til avisene og blir fastsett i oktober same året. Svalbardposten fekk 480 997 kroner i produksjonstilskot i 2018.

4.8 Kunnskapsdepartementet

4.8.1 Universitetssenteret på Svalbard

Universitetssenteret på Svalbard AS (UNIS) er eit statleg eigd aksjeselskap. Senteret er ein viktig del av nordområdesatsinga, som gjeld Svalbard generelt og særleg Longyearbyen. Det medverkar òg til å skape eit stabilt, heilårleg samfunn i Longyearbyen, med fastbuande studentar og forskarar.

Regjeringa foreslår å løyve 139,8 mill. kroner til UNIS i 2020 på budsjettet til Kunnskapsdepartementet på kap. 274, post 70.

Tabell 4.1 UNIS, utvikling av budsjettildeling, talet på tilsette og studentar

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Tildeling (mill. kroner)

105,2

112,2

117,9

125,4

124,4

128,9

142,2

Tilsette (i parentes, tilsette i mindre stillingsbrøkar)

84 (28)

99 (34)

106 (38)

110 (43)

113 (50)

106 (43)

90 (39)

Studentar (årsverk)

160

175

190

203

214

222,5

233

UNIS tilbyr høgare utdanning og driv forsking med utgangspunkt i at Svalbard ligg i eit høg arktisk område. UNIS skal vere eit supplement til lærestadane på fastlandet. UNIS skal vere ein unik institusjon for høgare utdanning på Svalbard, med eit fagtilbod og forskingsaktivitet av høg kvalitet, som tek utgangspunkt i dei naturgjevne fortrinna som følgjer av Svalbard si plassering.

Studia ved UNIS skal ha ein internasjonal profil. Det er eit mål at studentmassen fordeler seg om lag likt på norske og utanlandske studentar. UNIS skal utøve forsking og undervisning med minst mogeleg negativ påverknad på miljøet. Senteret spelar òg ei sentral rolle i å vidareføre den norske polarforskingstradisjonen, i utviklinga av Svalbard som forskingsplattform og i å representere og sikre norske interesser i Arktis.

4.8.2 Noregs forskingsråd

Polarforskinga spenner vidt og omfattar ulike fagdisiplinar. I underkant av 20 pst. av norsk polarforsking (om lag 330 mill. kroner i 2018) vert finansiert gjennom Noregs forskingsråd og er fordelt på ulike generelle verkemiddel og handlingsretta program. Av dette er i underkant 40 prosent svalbardrelevant forsking. Polarforskingsprogrammet (POLARPROG) utgjer om lag 4 pst. av norsk polarforsking og får målretta midlar til polarforsking frå Kunnskapsdepartementet (49,4 mill. kroner i 2019, kap. 285, post 53) og Klima- og miljødepartementet (3 mill. kroner, kap. 1410, post 51). Regjeringa foreslår i 2020 å auke løyvinga til polarforsking med 15 mill. kroner over Kunnskapsdepartementets budsjett.

Noregs forskingsråd har eit særskilt ansvar for å koordinere og informere om forskingsverksemd på øygruppa. Svalbard Science Forum (SSF) er eit samarbeidsorgan organisert av Forskingsrådet, der dei viktigaste forskingsmiljøa på Svalbard er medlemmer. Blant desse er Noregs forskingsråd (leder), Norsk Polarinstitutt, UNIS, Kings Bay AS, Svalbard Integrated Arctic Earth Observing System, Ny-Ålesund Science Managers Committee og Meteorologisk Institutt.

SSF er ein reiskap for fagleg og praktisk koordinering, informasjon og rådgiving for den internasjonale forskingsverksemda på Svalbard og gir støtte til internasjonalt samarbeid på Svalbard. Kunnskapsdepartementet fastsette nye, oppdaterte vedtekter for SSF våren 2019.

Databasen Research in Svalbard (RiS) (http://www.researchinsvalbard.no/), inneheld oversikt over norsk og utanlandsk forskingsaktivitet på Svalbard og havområda rundt, og gir oversikt over pågåande forskingsaktivitet i felt.

4.8.3 Regjeringas overordna strategi for forsking og høgare utdanning på Svalbard

Regjeringa la i 2018 fram ein overordna strategi for forsking og høgare utdanning på Svalbard. Strategien er ei langsiktig plattform som fastset rammer og prinsipp for forsking og høgare utdanning på Svalbard. Strategien er formidla til alle forskingsaktørar og institusjonar på Svalbard og er digitalt tilgjengeleg for alle som søker informasjon om forsking og høgare utdanning på Svalbard. Noregs forskingsråd har våren 2019 utarbeidd ein eigen forskingsstrategi for Ny-Ålesund, i samråd med relevante departement, og med utgangspunkt i den overordna strategien.

4.8.4 Folkehøgskule på Svalbard

Regjeringa foreslo i Prop. 52 L (2017–2018) å endre folkehøgskulelova slik at ho òg gjeld på Svalbard. Stortinget slutta seg til forslaget, jf. Innst. 290 L (2017–2018). Lovendringa fekk verknad frå 1. august 2018. Endringa er ei oppfølging av oppmodingsvedtak nr. 462, 21. februar 2017.

Regjeringa foreslo i Prop. 1 S (2018–2019) å løyve 7,1 mill. kroner til oppstart. Stortinget slutta seg til forslaget, jf. Innst 11 S (2018–2019). Regjeringa foreslo i samband med Revidert Nasjonalbudsjett 2019 å løyve eit ekstratilskot på 5 mill. kroner til skulen grunna særskilte svalbardkostnader. Folkehøgskulen anslår at dei årlege utgiftene til å drive folkehøgskule på Svalbard er 10 mill. kroner høgare i året enn for ein skule på fastlandet. 1 mill. kroner av desse går til høgare driftsutgifter, mens 9 mill. kroner går til leige av lokale.

Skulen startar opp hausten 2019. Regjeringa foreslår eit samla tilskot på 24,4 mill. kroner i 2020 til skulen. 14,1 mill. kroner av desse har skulen krav på etter folkehøgskulelova og 10,3 mill. kroner er det ikkje lovfesta ekstratilskotet.

4.8.5 Bygging av studentbustader

I statsbudsjettet for 2018 blei tilskotssatsen for bygging av studentbustader på Svalbard i 2018 dobla, jf. Innst. 12 S (2017–2018). Årsaka til auka tilskot for studentbustader på Svalbard er ekstraordinært høge kostnader ved oppføring og drift av bygg på Svalbard. I samband med revidert nasjonalbudsjett for 2018 vedtok Stortinget ein generell auke av tilskotssatsen for bygging av nye studentbustader. Tilskotssats for studentbustader på Svalbard utgjorde etter dette 0,7 mill. kroner i 2019.

I 2018 fekk den ovannemnde tilskotsordninga tilsegn om tilskot til 100 hybeleiningar i Longyearbyen. Hyblane skal erstatte dagens studentbustader i området i Nybyen på Svalbard som er utsette for ras. Den auka tilskotssatsen er vidareført i 2019. Arbeidet med å bygge nye studentbustader på Elvesletta i Longyearbyen vil etter planen starte opp i 2019.

4.8.6 Barnehagar

Lov 17. juni 2005 nr. 64 om barnehagar (barnehagelova) gjeld ikkje for Svalbard. I praksis er det likevel intensjonane i barnehagelova som er styrande for drifta av barnehagane. Det er ingen vesentlege skilnader mellom drift av barnehagar i Longyearbyen og på fastlandet. Fylkesmannen i Troms gjennomfører synfaring og tilsyn med Longyearbyen lokalstyre som barnehage styresmakt.

Sysselmannen på Svalbard skal involverast i tilsynet for å ta hand om dei særskilte utfordringane for Svalbard.

Midlar til drift av barnehagar på Svalbard er innlemma i svalbardbudsjettet kap. 3 Tilskot til Longyearbyen lokalstyre.

4.8.7 Integrated Earth Arctic Observing System (SIOS)

Svalbard Integrated Arctic Earth Observing System (SIOS) er eit norskleia samarbeid mellom institusjonar med relevant forskingsinfrastruktur på Svalbard (laboratorium, observatorium, feltutstyr mv.). Ved å samordne infrastruktur og observasjonssystem er målet å leggje til rette for tverrvitskaplege studium av jordsystemet, der havstraumar, atmosfæriske og geologiske tilhøve, is- og snødekke, planter og dyr heng saman i kompliserte mønster. Ei rekkje norske og internasjonale institusjonar med infrastruktur for jordsystemforsking på Svalbard tek del i samarbeidet. Samarbeidet inneber deling, koordinering, vidareutvikling og utnytting av infrastruktur, utstyr og data. I 2016 blei SIOS AS etablert som eit heileigd dotterselskap under UNIS, som er eigd av Kunnskaps departementet, for å fungere som juridisk eining for SIOS-samarbeidet. Partnarane i SIOS signerte ei juridisk ikkje-bindande avtale (MoU) 26. januar 2018. I 2018 blei utgifta til drift av hovudkontoret SIOS Kunnskapssenter, dekt over eit interimsprosjekt finansiert av Noregs forskingsråd. Det norske bidraget til SIOS Kunnskapssenter for perioden 2019–21 blir dekt av dei ordinære rammene til Noregs forskingsråd, etter tildelingsbrev frå KD. Forskingsinfrastrukturen og bidraget til observasjonssystemet under SIOS er ytterlegare styrka med eiga tildeling frå Forskingsrådet si infrastrukturordning, etter ordinær søknad til løyving.

4.8.8 EISCAT

EISCAT er ei vitskapeleg internasjonal stifting som driv fire store radaranlegg for å forstå vekselverknader mellom sola og jorda si øvre atmosfære i nordlege delar av Fennoskandia. EISCAT er eigd av forskingsråd og institutt i medlemslanda Finland, Japan, Kina, Noreg, Storbritannia og Sverige. Stiftinga sitt kontor ligg i Sverige (Kiruna). Radaranlegga er lokaliserte i Sverige, Finland, fastlands-Noreg og på Svalbard. For tida går ei oppgradering av EISCAT for seg kalla EISCAT3D. Dette inkluderer nye radarstasjonar som vil auke den fysiske forståinga av partiklars rørslemønster i tre dimensjonar i den øvre atmosfæren, mellom anna knytt til nordlys. Noregs forskingsråd dekker Noreg sitt bidrag til EISCAT3D på til saman 288 mill. kroner fram til og med 2024. EISCAT har gitt Universitetet i Tromsø i oppdrag å drive dei norske anlegga som ligg i Tromsø og på Svalbard, og den nye radarstasjonen som kjem i Skibotn.

4.9 Landbruks- og matdepartementet

4.9.1 Svalbard globale frøkvelv

Landbruks- og matdepartementet driftar Svalbard globale frøkvelv. Frøkvelvet er bygd inn i permafrosten i fjellet på Svalbard. Frøkvelvet er verdas største sikkerheitslager for frø. Ti år etter at frøkvelvet blei etablert, er ein million frøprøvar deponert for langtidslagring. Dette er meir enn ein tredel av det mangfaldet av frø som i alt er lagra i alle verdas frøbankar, ifølgje FNs organisasjon for mat og landbruk (FAO). Den store internasjonale merksemda frøkvelvet har fått frå medium og myndigheiter i andre land, har medverka til å auke forståinga for kor viktig det er å ta vare på landbruket sitt biologiske mangfald, medverka til å auke det internasjonale medvitet om Svalbard, og har gitt besøkande til Svalbard eit ekstra interessepunkt.

Statsbygg eig og forvaltar bygningane til frøkvelvet. Statsbygg starta opp arbeidet med ny inngangstunnel for Svalbard globale frøkvelv i 2018. Arbeidet vil bli ferdigstilt i 2019, jf. Prop. 44 S og Innst. 220 S (2017–2018).

4.10 Nærings- og fiskeridepartementet

4.10.1 Forvaltning av grunneigedom på Svalbard

Staten ved NFD eig i dag 99,5 pst. av all grunn på Svalbard. Sentrale delar av denne grunnen blir i dag forvalta av Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS (SNSK) i medhald av leige- og forvaltningsavtala mellom Staten ved NFD og SNSK. Regjeringa foreslår ei ny organisering av grunnforvaltninga, der NFD framover skal forvalte all statleg eigd grunn på Svalbard direkte ved å opprette to nye stillingar i NFD, med fast tilhaldsstad i Longyearbyen. Endringa er provenynøytral. Dagens betalingsforpliktingar som staten ved NFD har til SNSK i medhald av leige- og forvaltningsavtala vil falle bort med ny organisering og desse midlane vil, saman med inntekter frå grunnleiga, dekke kostnadene til å opprette stillingane med tilhøyrande infrastruktur i Longyearbyen. Sjå elles Nærings- og fiskeridepartementet sin Prop. 1 S (2019–2020).

4.10.2 Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmeisteren for Svalbard

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmeisteren for Svalbard (DMF) administrerer Bergverksordninga for Svalbard, fastsett ved kgl. res. 7. august 1925, og utfyllande reglar for petroleumsverksemda. Desse reglane regulerer tilgangen til mineralressursane på Svalbard. DMF har ei viktig rolle i samband med konsekvensutgreiingar i saker som gjeld bergverks- og gruvedrift, jf. forskrift 28. juni 2002 nr. 650 om konsekvensutgreiing og avgrensing av planområda på Svalbard. I slike saker skal DMF, i samråd med Sysselmannen, fastsetje utgreiingsprogram og sluttdokument.

DMF tildeler utmål og gir råd, rettleiing og oversikt over funn og førekomstar av geologisk art på Svalbard, og har tilsyn med opningar etter nedlagde gruver. Følgjande verksemdsidé er utarbeidd for DMF: Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmeisteren for Svalbard skal bidra til auka verdiskaping ved å leggje til rette for ei langsiktig tilgang til ressursar basert på ei forsvarleg og berekraftig utvinning og bearbeiding av mineralar i Noreg. Ut frå denne verksemdsideen er eit av hovudmåla at DMF skal syte for at Svalbards geologiske ressursar blir forvalta og utnytta til beste for samfunnet. Dei andre hovudmåla er at DMF skal bruke sine verkemiddel slik at forvaltninga, utvinninga og arbeidet med mineralressursar er langsiktig, forsvarleg og berekraftig, DMF si verksemd skal gje god rettleiing og kommunikasjon til brukarane innafor etaten sitt verksemdsområde og DMF si verksemd skal syte for at tidlegare mineralverksemd er forsvarleg sikra og at tiltak for å redusere miljøkonsekvensar av tidlegare mineralverksemd på heimfalne gruveeigedomar underlagt NFD er gjennomført.

Dei viktigaste oppgåvene til DMF er saksbehandling og tilsyn. DMF vil informere om miljøregelverket og sjå til at undersøkingar og uttak av mineral blir gjennomførte slik at også ressurs- og miljøaspekt blir tekne vare på. Det blir elles vist til nærmare omtale av DMF på kap. 906 Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmeisteren for Svalbard i Nærings- og fiskeridepartementet sin Prop. 1 S (2019–2020).

4.10.3 Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS – miljøtiltak i Svea og Lunckefjell

Regjeringa foreslo i samband med Stortinget si behandling av statsbudsjettet for 2018 at Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS (SNSK) si kolverksemd i Svea og Lunckefjell skulle avviklast, jf. Prop. 1 S (2017–2018). Stortinget slutta seg til vedtaket, jf. Innst. 8 S (2017–2018). Det vart samtidig bestemt å setje i gang opprydding i området.

Ved Stortinget si behandling av statsbudsjettet for 2019 blei det, etter forslag frå SNSK og på bakgrunn av tilrådingar frå den eksterne kvalitetssikringa, bestemt å dele oppryddinga i to fasar, dvs. at Lunckefjell (fase 1) blir gjennomført først og deretter Svea (fase 2).

Opprydding i Lunckefjell starta opp våren 2019 og er førebels i rute etter gjeldande tidsplan. Parallelt med oppryddinga i Lunckefjell har SNSK jobba vidare med planlegging og kvalitetssikring av oppryddinga i Svea (fase 2). I samanheng med dette arbeidet har SNSK foreslått at også oppryddinga i Svea blir delt i to fasar, Svea fase 2A og 2B. Bakgrunnen for denne fasedelinga er at dette mogleggjer at oppryddinga i Svea fase 2A kan starte i 2020 i tråd med planen. Ei fasedeling av oppryddinga i Svea blir også støtta av den eksterne kvalitetssikringa.

Etter tilrådingar frå SNSK og etter vurdering frå ekstern kvalitetssikrar (KS2), legg Nærings- og fiskeridepartementet til grunn at oppryddings arbeidet i Svea blir delt inn i to delprosjekt, Svea fase 2A og 2B. Oppryddinga i Svea fase 2A vil etter planen starte opp våren 2020. Vidare legg Nærings- og fiskeridepartementet til grunn at planlegging og kvalitetssikring av oppryddinga i Svea fase 2B blir sluttført i løpet av 2020, og at oppryddinga i Svea fase 2B etter planen startar opp i 2021 slik selskapet og kvalitetssikrar indikerer.

Nærings- og fiskeridepartementet foreslår ei løyving på 248 mill. kroner knytt til opprydding i Svea (fase 2A) og Lunckefjell (fase 1). I tillegg er det fremja forslag om fullmakt til å forplikte staten for inntil 212 mill. kroner ut over budsjettåret for gjennomføring av miljøtiltak i Svea og Lunckefjell, jf. Forslag til vedtak (XI, 2). Budsjett for Svea fase 2B vil etter planen bli fremja i samband med statsbudsjettet for 2021. Nærings- og fiskeridepartementet vil understreke at det er uvisse knytt til kostnadene. For ytterlegare omtale av Miljøtiltak i Svea og Lunckefjell viser ein til budsjettproposisjonen til Nærings- og fiskeridepartementet.

4.10.4 Visit Svalbard AS

Visit Svalbard AS er eigd av og opererer på bakgrunn av handlingsplanar vedtekne av Svalbard Reiselivsråd, som er ei samanslutning av eit breitt spekter av aktørar med interesser knytte til reiselivet på Svalbard.

Målet med tilskotet til Visit Svalbard AS er å støtte opp under arbeidet til selskapet for at reiselivsaktiviteten på øygruppa medverkar til å nå hovudmåla i svalbardpolitikken. Tilskotet skal mellom anna nyttast til å skaffe informasjon om reiselivsaktivitet i området og hjelpe sentrale myndigheiter i politikkutvikling, og ta vare på fellesoppgåver som drift av heilårleg turistinformasjon, kompetansebygging blant aktørane og opplæring av guidar og turleiarar. For omtale av reiseliv sjå pkt. 2.2.4.4.

Regjeringa foreslår å løyve 3,1 mill. kroner til Visit Svalbard AS på Nærings- og fiskeridepartementet sitt budsjett, kap. 900 post 74.

4.10.5 Næringsstrategi for Svalbard

Næringsutvikling i Longyearbyen er sentralt for å nå måla i svalbardpolitikken. Regjeringa ønskjer å leggje til rette for at det er attraktivt for seriøse verksemder å drive næringsutvikling på Svalbard på ein måte som understøttar måla i svalbardpolitikken. I strategien Innovasjon og næringsutvikling på Svalbard synleggjer regjeringa sin politikk for næringsutvikling i Longyearbyen. Sjå elles Prop. 1 S (2019–2020) for Nærings- og fiskeridepartementet for nærmare omtale av strategien.

4.10.6 Romverksemd

Svalbard har ei sentral rolle innan norsk romverksemd. Svalbard si geografiske plassering er god både for utforsking av atmosfæren og for å lese ned satellittdata. Plasseringa er òg årsaka til at EU har valt å plassere sentral bakkeinfrastruktur for satellittnavigasjonsprogrammet Galileo og jordobservasjonsprogrammet Copernicus ved Svalbard Satellittstasjon (SvalSat). Noreg deltek i begge dei store romprogramma i EU, noko som er med på å gi gode navigasjonstenester i nordområda. Deltakinga medverkar til å støtte opp under berekraftig ressursforvaltning, tryggleik og beredskap, klima og miljø. Regjeringa foreslår å løyve 415,6 mill. kroner til norsk deltaking i EUs romprogram i 2020 på Nærings- og fiskeridepartementet sitt budsjett, kap. 922, post 73.

4.10.7 Svalbard Satellittstasjon

Svalbard Satellittstasjon (SvalSat) vart offisielt opna i juni 1999. Kongsberg Satellite Services AS, som er eigd 50 pst. av Staten gjennom Space Norway AS og 50 pst. av Kongsberg Defence & Aerospace AS, eig infrastrukturen og står for drifta av SvalSat og Tromsø Satellittstasjon.

Stasjonen ligg i nærleiken av Longyearbyen. SvalSat les ned data for sivile formål frå satellittar i polare baner og styrer også desse satellittane. Svalbard er ein av få stader i verda der ein kan lese ned data frå satellittar i polar bane kvar gong satellitten passerer Nordpolen.

4.10.8 Svalbard Rakettskytefelt

Svalbard Rakettskytefelt (SvalRak) i Ny-Ålesund vart oppretta i 1997. Infrastrukturen på SvalRak er eigd av Andøya Space Center A/S, som igjen er eigd av Nærings- og fiskeridepartementet (90 pst.) og Kongsberg Gruppen (10 pst.). Formålet med SvalRak er oppskyting av forskingsrakettar. Lokaliseringa nær den magnetiske nordpolen gir målingane frå rakettane resultat av stor vitskapleg verdi. Det er utført fleire oppskytingar.

4.10.9 Landingsforskrifta

Nærings- og fiskeridepartementet har endra landingsforskrifta slik at den også gjeld på Svalbard. Endringa tok til å gjelde 1. september 2018.

Formålet med forskrifta er å sikre berekraftig forvalting av livet i havet. Den inneber ei rekkje krav til alle som leverer, tek imot og kjøper fisk. Forskrifta set krav om at aktørane må registrere opplysingar om fangsten. Opplysingane blir brukt ved ressurskontroll, kvotekontroll og til statistikkformål. Forskrifta gjeld òg for fisk som blir landa og blir omsett direkte frå fritidsfiskarar eller fritidsfartøy til restaurantar og butikkar.

4.11 Olje- og energidepartement

4.11.1 Førebygging av flaum- og skredskadar

Olje- og energidepartementet har det statlege forvaltingsansvaret for flaum og skred. NVE kan gje fagleg og økonomisk bistand innan kartlegging, arealplanlegging, sikring, overvaking/varsling og beredskap. NVE må kvart år prioritere kva tiltak og kva område som kan få støtte innanfor gjeldande løyving. NVE sitt ansvarsområde på Svalbard vart avklart som ei oppfølging av Meld. St. 15 (2011–2012) Hvordan leve med farene — om flom og skred.

NVE oppretta i 2016 regional varsling for regionen Nordenskiöld Land. Det er også etablert ei lokal varsling for Longyearbyen. Den lokale varslinga vil bli vidareført vinteren 2019/2020.

Longyearbyen lokalstyre har i følgje beredskapsforskrifta ansvaret for tryggleiken til innbyggjarane i Longyearbyen. Når det blir varsla om fare for naturleg utløyste skred, blir Longyearbyen lokalstyre kontakta for vurdering av oppfølgingstiltak. Oppfølging kan vere auka overvaking eller evakuering. Sysselmannen støttar ved behov Longyearbyen lokalstyre i å gjennomføre dette, i tillegg til å vedta og setje i verk eventuelt ferdselsforbod.

Det vart løyvd 20 mill. kroner til skredsikring i 2017. I 2019 vart det løyvd 45 mill. kroner til sikringstiltak under Sukkertoppen, og NVE har starta arbeidet med dette. Framdrifta er førebels vurdert å bli forseinka med eitt år samanlikna med opphaveleg plan. Det ligg an til at arbeidet med Sukkertoppen fortset i 2021. Sjå elles omtale i pkt. 2.2.2.2 og under kap. 0007 Tilfeldige utgifter.

4.11.2 Utgreiing om framtidig energiforsyning

I samband med behandlinga av Meld. St. 32 (2015–2016) Svalbard bad Stortinget Regjeringa om å setje i gang ei brei utgreiing av moglegheitene for framtidig energiforsyning på Svalbard, basert på berekraftige og fornybare løysingar, jf. Innst. 88 S (2016–2017).

Ei ekstern utreiing vart lagd fram 5. juli 2018. I tillegg blei det halde eit ope innspelsmøte i november 2018. Olje- og energidepartementet kartlegg no dei ulike alternativa for framtidig energiforsyning. Dette arbeidet vil bli følgt opp med grundigare vurderingar av samfunnsøkonomiske nytte- og kostnadsverknader for eit mindre utval alternativ. Regjeringa legg til grunn at den framtidige energiforsyninga må vere sikker, berekraftig og kostnadseffektiv. Utgreiinga må sjåast i samanheng med utviklinga i tilstanden til den noverande energiforsyninga, og andre aktuelle infrastrukturtiltak på Svalbard som kan påverke lønnsemda til nye alternative energiløysingar. Kunnskap om dei lokale forholda på Svalbard er viktig, og lokalstyret vil bli involvert i det vidare arbeidet.

4.12 Samferdselsdepartementet

Posten Noreg AS utfører samfunnspålagde posttenester på Svalbard med same krav til levering som i resten av landet. Posten krev ikkje statleg kjøp i 2020 knytt til plikter på Svalbard.

Svalbard Lufthamn AS er eit heileigd dotterselskap av Avinor AS. Lufthamna hadde i 2018 eit overskot på 13,9 mill. kroner. Lufthamna opererer rutefly og ambulansefly mellom Fastlands-Noreg og øygruppa i tillegg til lokal flytrafikk mellom Longyearbyen og samfunna i Ny- Ålesund og Svea. I delar av året er det i tillegg mange charterflyoperasjonar mellom Svalbard og europeiske hovudstadar. Svalbard lufthamn er i praksis det einaste moglege sambandet mellom øygruppa og Fastlands-Noreg, og har derfor avgjerande betyding både lokalt og nasjonalt.

5 Oversikt over forslag til løyvingar på svalbardbudsjettet 2020

Følgjande oversikt viser rekneskapstal for 2018, vedteke budsjett for 2019 og forslag til løyving over svalbardbudsjettet for 2020. Inntektene er eksklusive tilskotet frå statsbudsjettet. Tala for 2019 viser ikkje endringane i samband med revidert nasjonalbudsjett 2019.

(i 1 000 kr)

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

Utgifter

498 921

533 687

556 333

Inntekter

180 540

173 203

180 525

Utgifter på programkategori 06.80 fordelt på kapittel

(i 1 000 kr)

Kap.

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

Pst. endr. 19/20

0001

Tilskot til Svalbard kyrkje

5 350

5 500

5 500

0

0003

Tilskot til Longyearbyen lokalstyre

177 190

165 000

160 016

-3,0

0004

Tilskot til Svalbard Museum

12 520

12 900

13 312

3,2

0005

Sysselmannen (jf. kap. 3005)

67 376

70 400

71 817

2,0

0006

Sysselmannens transportteneste (jf. kap. 3006)

207 408

205 000

214 100

4,4

0007

Tilfeldige utgifter

1 046

46 100

62 250

35,0

0009

Kulturminnetiltak (jf. kap. 3009)

2 437

2 100

2 142

2,0

0011

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmeisteren for Svalbard

1 894

1 900

1 938

2,0

0017

Norsk Polarinstitutt – refusjon

3 600

3 700

3 811

3,0

0018

Navigasjonsinnretningar

6 500

6 200

6 610

6,6

0019

Meteorologisk institutt – husleige Bjørnøya og Hopen

7 504

7 700

7 455

-3,2

0020

Statsbygg, Svalbard (jf. kap. 3020)

2 131

2 150

2 193

2,0

0022

Skattekontoret, Svalbard (jf. kap. 3022)

3 965

5 037

5 189

3,0

Sum kategori 06.80

498 921

533 687

556 333

4,2

Utgifter på programkategori 06.80 fordelte på postgrupper

(i 1 000 kr)

Post-gr.

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

Pst. endr. 19/20

01-23

Driftsutgifter

299 215

299 927

310 579

3,6

30-49

Nybygg, anlegg m.v.

0

45 560

62 008

36,1

50-58

Overføringar til andre statsrekneskapar

3 600

3 700

3 818

3,2

70-89

Overføringar til private

196 106

184 500

179 928

-2,5

Sum under departementet

498 921

533 687

556 333

4,2

Inntekter på programkategori 06.80 fordelte på kapittel

(i 1 000 kr)

Kap.

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

Pst. endr. 19/20

3005

Sysselmannen (jf. kap. 0005)

5 299

3 300

3 500

6,1

3006

Sysselmannens transportteneste (jf. kap. 0006)

661

0

0

0

3009

Kulturminnetiltak (jf. kap. 0009)

500

0

0

0

3022

Skattekontoret Svalbard (jf. kap. 0022)

310

330

330

0

3030

Skattar og avgifter

173 771

169 573

176 695

4,2

3035

Tilskot frå statsbudsjettet

340 829

360 484

375 808

4,3

Sum kategori 06.80

521 369

533 687

556 333

4,2

Del 2
Dei enkelte utgifts- og inntektskapitla

Kap. 0001 Tilskot til Svalbard kyrkje

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

70

Tilskot til Svalbard kyrkje

5 350

5 500

5 500

Sum kap. 0001

5 350

5 500

5 500

Den norske kyrkja er eit sjølvstendig rettssubjekt som Svalbard kyrkje er ein del av. Løyvinga til Svalbard kyrkje er eit øyremerkt tilskot som vert overført til Den norske kyrkja ved Kyrkjemøtet.

Kyrkja si særlege stilling på Svalbard, under dette kyrkja si rolle i den offentlege beredskapen, er mellom anna bakgrunnen for at løyvinga vert vidareført som ei særskild løyving over svalbardbudsjettet og ikkje inngår i rammetilskotet frå Barne- og familiedepartementet til Den norske kyrkja.

Forslag til løyving skal mellom anna dekke husleige for kyrkja, lønnsutgifter, vikarutgifter, varer og tenester som kyrkja står for i arbeidet sitt, drift av tenestebil, snøskuter og leige av helikopter.

Statsbygg har forvaltingsansvaret for kyrkjebygget. Drifts- og vedlikehaldsutgiftene for kyrkjebygget blir dekte på kap. 2445 Statsbygg. Ein viser elles til dei målformuleringane som er sette for løyvingane til Den norske kyrkja i Prop. 1 S (2019–2020) frå Barne- og familiedepartementet.

Kap. 0003 Tilskot til Longyearbyen lokalstyre

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

70

Tilskot til Longyearbyen lokalstyre

177 190

165 000

160 016

Sum kap. 0003

177 190

165 000

160 016

Lokalstyret får tilskot til drift via denne ramme løyvinga frå Justis- og beredskapsdepartementet.

Lokalstyret har ansvar for forvaltinga av nærmare definerte saksområde innanfor Longyearbyen arealplanområde, jf. Svalbardlova § 33 og forskrift til svalbardmiljølova. Oppgåvene er på fleire felt tilsvarande dei oppgåvene ein kommune på fastlandet har. Lokalstyret har i tillegg eit lovpålagt ansvar for infrastruktur i Longyearbyen som ikkje er tillagt staten eller andre, dette gjeld mellom anna energiforsyning. Lokalstyret har derimot ingen oppgåver eller utgifter til eldreomsorg sidan Longyearbyen ikkje er eit livsløpssamfunn. Longyearbyen lokalstyre har heller ikkje ansvar for eller utgifter til andre helse- og omsorgstenester.

Lokalstyret er planmynde i Longyearbyen arealplanområde. Revidert arealplan blei vedteken av Longyearbyen lokalstyre 13. februar 2017.

Lokalstyret har ei generell beredskapsplikt, jf. sivilbeskyttelseslova §§ 14, 15 og 29 som gjeld på Svalbard jf. forskrift om sivilbeskyttelseslovens anvendelse på Svalbard og om beredskapsplikt for Longyearbyen lokalstyre. Formålet med ei generell beredskapsplikt er at kommunar, og lokalstyret, skal sjå arbeidet med tryggleik i samanheng og planleggje ut frå dette. Forskrifta pålegg lokalstyret sjølv å ta ansvar for eit systematisk, kontinuerleg og kvalitetsvist godt arbeid med samfunns tryggleik og beredskap, og vurdere behovet for eventuelle særskilte førebuingar.

Tilstanden ved kolkraftverket i Longyearbyen er prega av slitasje ved at kraftverket har vore i dagleg drift frå 1983. Lokalstyret melder om høge utgifter til vedlikehald for kraftverket framover, og utfordringar med å skaffe reservedelar.

Reservekraftanlegget skal hjelpe til med å forsyna Longyearbyen med elektrisitet ved feil eller utfall i kolkraftverket. I samband med utfall av spisslaststasjonen ved kraftverket har det vore nødvendig å køyre reservekraftanlegget som spisslast. Med spisslast meiner ein at toppane i bruken av elektrisitet som ikkje blir dekt av kraftverket, blir dekt inn med straum frå reservekraftanlegget. Som ein konsekvens av større behov for spisslast har reservekraftanlegget gått langt meir enn ein har venta. Forsyningstryggleiken for energi i Longyearbyen er ikkje tilfredsstillande, og det er nødvendig med større kapasitet for reservekraft innan kort tid. Regjeringa foreslo i Prop. 1 S (2018–2019) Svalbardbudsjettet å løyve 19 mill. kroner til Longyearbyen lokalstyre som statleg tilskot for delvis å finansiere bygginga av eit nytt reservekraftverk i Longyearbyen. Stortinget slutta seg til forslaget, jf. Innst. 11 S (2018–2019).

Det er estimert at kostnadene med å byggje eit nytt reservekraftverk i Longyearbyen vil vere på totalt 55,5 mill. kroner. Regjeringa legg opp til at staten finansierer halvparten av kostnadene til eit nytt reservekraftverk. Løyvinga blir foreslått redusert med 10,25 mill. kroner til 8,75 mill. kroner for å dekke delar av kostnadene for 2020.

I samband med Prop 85 S (2017–2018) om tilleggsløyvingar og omprioriteringar i statsbudsjettet for 2018 vart det løyvd 53 mill. kroner til andre bustadtiltak i Longyearbyen. 27 mill. kroner av midlane blei plasserte på svalbardbudsjettet kap. 0003, jf. Prop. 28 S (2018–2019) tilskot til Longyearbyen lokalstyre. Midlane vart øyremerkte til å dekke Longyearbyen lokalstyre sine utgifter til infrastruktur i bustadfeltet Gruvedalen (20 mill. kroner) og til riving av bustader i bustadfeltet Lia (7 mill. kroner). Jf. omtale under kap. 0007 blei 26 mill. kroner av løyvinga til «andre bustad tiltak» overført frå 2018 til 2019. 6 mill. kroner av dei overførte midla er tildelt Longyearbyen lokalstyre, til riving av bustader i bustadfelt Lia.

Etter forskrift 5. april 2000 nr. 347 om overskotsutdeling frå Nordpolet AS, skal nettooverskotet frå sal av alkoholhaldig drikk frå Nordpolet overførast til Longyearbyen lokalstyre, som fordeler midlane til velferdsformål. Lokalstyret fordelte i 2018 overskotet for 2017 som utgjorde 7,2 mill. kroner. Longyearbyen lokalstyre rapporterer til Sysselmannen om bruken av midlane. Overskotet inngår ikkje som ein del av statsbudsjettet.

Kap. 0004 Tilskot til Svalbard museum

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

70

Tilskot til Svalbard museum

12 520

12 900

13 312

Sum kap. 0004

12 520

12 900

13 312

Løyvinga skal gå til dekning av husleige og andre bygningsmessige kostnader for Svalbard museum i Svalbard forskingspark. I tillegg til denne løyvinga vert det òg tildelt midlar til Svalbard museum på Kulturdepartementets kap. 328 post 70 Det nasjonale museumsnettverket.

Kap. 0005 Sysselmannen (jf. kap. 3005)

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

01

Driftsutgifter

67 376

70 400

71 817

Sum kap. 0005

67 376

70 400

71 817

Sysselmannen på Svalbard hadde 44 tilsette ved utgangen av 2018. I instruks for Sysselmannen på Svalbard fastsett av Justis- og beredskapsdepartementet 9. april 2019, blei føresegnene om åremål endra. Ordinær åremålsperiode for både sjølve sysselmannsembetet og andre stillingar hos Sysselmannen er no tre år, med høve til å søke om å forlenge med tre år. Total åremålsperiode er maksimalt seks år.

Løyvinga på kap. 0005 Sysselmannen skal dekke utgifter til løn og drift av sysselmannskontoret, under dette husleige, utgifter til vedlikehald og fornying av utstyrsparken, mellom anna terrenggåande beltevogner, småbåtar, snøskuterar og utstyr for oljevernberedskap.

Sysselmannen disponerer store utstyrs- og transportressursar som nemnd over. Dette er nødvendig for å kontrollere og halde oppsyn med den store øygruppa. Saman med helikopter og skip er utstyrsparken òg nødvendig for redningsberedskapen på Svalbard.

Ved alvorlege hendingar må system for å halde oppe grunnleggjande funksjonsevne i samfunnet vere solid. Det er vidare viktig å vere godt øvd og førebudd på å handtere situasjonar som kan oppstå. Å styrkje samhandlinga i beredskap og krisehandtering er eit viktig verkemiddel for å redusere sårbarheita i samfunnet. Øvingar er sentralt i dette arbeidet.

Sysselmannen samverkar med alle aktørane på ulike nivå og på ulike arenaer gjennom møteverksemd, samarbeid i enkeltsaker, føredrag, trening og øvingar og behandling av hendingar. I 2018 koordinerte lokal redningssentral (LRS Svalbard) 49 redningsoppdrag mot 78 i 2017. I 2018 var det m.a. store redningsoperasjonar knytt til ein hurtigbåt som kolliderte med kaia i Barentsburg i juli, og då eit fiskefartøy gjekk på grunn ved Hinlopen i desember. Auke i tilreisande turistar og auka aktivitet i havområda rundt Svalbard har tidlegare medverka til auke i talet på redningsoppdrag. No ser ein mellom anna auka fiskeriaktivitet i område som ligg lenger nord, jf. tabell under. Ein må vente at talet på redningsaksjonar kan stige igjen i framtida.

Figur 6.1 Fiskefartøy – seglingar i farvatna ved Svalbard, nord av 79º

Kjelde:  Kystverket/Fiskeridirektoratet

Sjå elles pkt. 1.3.1 for utfyllande informasjon om Sysselmannen.

Kap. 3005 Sysselmannen (jf. kap. 0005)

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

01

Diverse inntekter

1 160

300

500

02

Refusjonar m.v.

4 138

3 000

3 000

16

Refusjon av foreldrepengar

0

0

0

18

Refusjon av sjukepengar

0

0

0

Sum kap. 3005

5 299

3 300

3 500

Kapitlet korresponderer med kap. 0005 Sysselmannen. Inntektene på post 01 omfattar bøter, gebyr, inndragingar og inntekter ved auksjonar, sal av isbjørnskinn og reinsdyrkjøt. Bøter blir kravde inn av Statens Innkrevjingssentral og inntektsførte under Sysselmannen. Sysselmannen tek imot diverse refusjonar og får midlar stilte til disposisjon ved posteringsfullmakter. Meirinntekta på post 02 Refusjonar i 2018 skuldast i hovudsak at kostnader i samanheng med helikopter ulukka ved Heerodden 2017 er belasta ordninga for søk etter truleg omkommen, administrert av Nordland politidistrikt i 2018.

Det er foreslått at Justis- og beredskapsdepartementet får fullmakt til å overskride løyvinga på kap. 0005 post 01 tilsvarande inntekter utover vedteke budsjett på kap. 3005, post 02, jf. forslag til vedtak.

Kap. 0006 Sysselmannens transportteneste (jf. kap. 3006)

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

01

Driftsutgifter

207 408

205 000

214 100

Sum kap. 0006

207 408

205 000

214 100

Kapitlet dekkar stasjonering og drift av to tenestehelikopter, utgifter til leige og drift av tenestefartøy og kjøp og drift av køyretøy (bandvogn, bilar, snøskuterar mv.) til vakt, beredskap og redning. Avstandane på Svalbard er store. Det er ikkje vegsamband eller offentlege kommunikasjonsmiddel for intern transport mellom samfunna og elles på øygruppa. For å kunne utøve det oppsynet som er nødvendig for å handheve norsk suverenitet, er Sysselmannen heilt avhengig av både helikopter og skip. Desse transportmidla og bandvogn, bilar og snøskuterar er òg nødvendige for ei effektiv politi- og redningsteneste, og for ambulanse- og sjuketransport, også utanfor Svalbard sitt territorialfarvatn. Transportmidla blir dessutan nytta til naturoppsyn og førebyggjande arbeid mot miljøkriminalitet. Utan desse ressursane vil det ikkje vere mogleg å føre eit effektivt tilsyn med verneområde, kulturminne, jakt, ferdsel og turisme òg i dei fjerne delane av øygruppa.

Tenestefartøyet til Sysselmannen, M/S «Polarsyssel» er ein sentral ressurs i rednings- og beredskapssamanheng mellom anna ved fare for skipsforlis, grunnstøyting, oljeutslepp, personskadar m.v. I tillegg er det heilt avgjerande i dei årlege inspeksjonane av Svalbard og generelt i Sysselmannens utøving av mynde på Svalbard. M/S «Polarsyssel» har helikopterdekk som er stort nok for Sysselmannens helikopter. Det er særs viktig at helikopter og fartøy kan samverke på ein god måte.

Sysselmannen disponerer to Super Puma-helikopter med avansert utstyr. Helikoptra blir nytta til søk og redning på Svalbard og i nærliggjande område. Kvart helikopter kan plukke opp inntil 18 personar i naud innanfor ein radius på 120 nautiske mil. Utrykkingstida er to timar. Sysselmannen har utløyst opsjonen på leige av helikoptra for ytterlegare to år. I sommarhalvåret opererer òg Lufttransport AS og andre helikopter for ulike oppdragsgivarar på Svalbard.

Sysselmannen utførde 715 politioppdrag i 2018, og var til stades i felt med «Polarsyssel», eigne patruljar med småbåt og snøskuter og fire feltlag sette saman av personell med politifagleg og naturfagleg bakgrunn. Eit av feltlaga har hatt vinterteneste med snøskuter, og dei tre andre har vore baserte på båt om sommaren. Sommarsesongen 2018 kontrollerte Sysselmannen 152 kommersielle båtar og 33 private båtar, med eit totalt passasjertal på om lag 6 900. I vintersesongen blei det kontrollert 774 snøskuterførarar i 113 organiserte skuterfølgje og 159 personar i 26 skigrupper/ekspedisjonar.

Auka aktivitet, i farvatna rundt Svalbard og i nordområda generelt, har følgjer for sjøtryggleiken på Svalbard. Det var ein nedgang i talet på redningsoppdrag koordinert av LRS Svalbard frå 2017 til 2018. Auken i turismen, fiskeria og generelt meir aktivitet i farvatna rundt Svalbard inneber likevel at risikoen for ulykker og andre hendingar aukar. Ein må vente at talet på redningsaksjoner kan stige.

Figur 6.2 Fiskefartøy – seglingar i farvatna ved Svalbard

Kjelde:  Kystverket/Fiskeridirektoratet

Vekst i cruisetrafikken og annan skipstrafikk gir større behov for inspeksjon, redningsberedskap og oppsyn. I 2018 hadde «Polarsyssel» 210 aktive seglingsdøgn samanlikna med 204 i 2017.

I samband med revidert nasjonalbudsjett 2018 (Prop. 114 S (2018–2019) om tilleggsløyvingar og omprioriteringar i statsbudsjettet) vart perioden Sysselmannen disponerer fartøyet utvida frå ni til ti månader i 2019. Løyvinga på posten blei auka med 6 mill. kroner.

Forlengd seglingsesong har styrkt kapasiteten til Sysselmannen til å drive myndeutøving på øygruppa og medverka til ytterlegare styrking av beredskapen.

Regjeringa foreslår å auke løyvinga på posten med 5 mill. kroner. Auken skal gå til å gjere utvidinga av seglingssesongen frå ni til ti månader i året permanent.

Kap. 3006 Sysselmannens transportteneste (jf. kap. 0006)

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

01

Leigeinntekter

0

0

0

02

Refusjonar

661

0

0

Sum kap. 3006

661

0

0

Kapitlet korresponderer med kap. 0006 og viser venta inntekter og refusjonar ved utleige av dei transportmidla Sysselmannen disponerer. Etter avtale med leverandørar av transporttenester skal Sysselmannen ha inntektene/refusjonane dersom desse transportmidla vert nytta av andre.

For å skilje mellom inntekter og refusjonar er det ein post 01 Leigeinntekter og ein post 02 Refusjonar på kap. 3006. Inntektene er frå utleige til privat verksemd, mens refusjonar gjeld utleige til andre statlege institusjonar. Det er foreslått å budsjettere med 0 i inntekter på post 01 Leigeinntekter. Det er vidare foreslått å løyve 0 kroner på post 02 Refusjonar, då desse varierer frå år til år og det er vanskeleg å gi eit presist overslag. Det er foreslått at Justis- og beredskapsdepartementet får fullmakt til å overskride løyvinga på kap. 0006, post 01 tilsvarande inntekter utover vedteke budsjett på kap. 3006, post 02, jf. forslag til vedtak.

Kap. 0007 Tilfeldige utgifter

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

30

Skred- og bustadtiltak, kan overførast

0

45 000

61 150

70

Diverse tilskot

1 046

1 100

1 100

Sum kap. 0007

1 046

46 100

62 250

Løyvinga på post 70 skal mellom anna nyttast til kjøp av tenester frå Telenor for å sikre teletenester på Svalbard.

I samband med revidert nasjonalbudsjett 2018 vart løyvinga på kap. 480 post 50 Tilskot auka med 53 mill. kroner. 26 mill. kroner av løyvinga blei plassert på svalbardbudsjettets kap. 0007 post 30 Skred- og bustadtiltak. Heile løyvinga blei overført til 2019. I 2019 er 20 mill. kroner av løyvinga brukt til å kjøpe ut private bustadeigarar i bustadfeltet Gruvedalen. 6 mill. kroner blei overførte til Longyearbyen lokalstyre i 2019 for å rive bustader i bustadfeltet Gruvedalen, jf. omtale i kap. 0003. Midlane til utkjøp og rivning vil bli rekneskapsførte for 2019.

I svalbardbudsjettet for 2019 vart det løyvd 45 mill. kroner til sikringstiltak i Longyearbyen over kap. 0007, post 30 Skred- og bustadtiltak. Arbeidet med skredsikring inneber m.a. prosjektering og grunnundersøkingar. Nye klimaframskrivingar medfører utfordringar innan geoteknikk, fundamentering og bygging av fysiske tiltak i område med permafrost. NVE får gjennomført supplerande grunnundersøkingar og temperaturmålingar for å kunne ta endeleg stilling til prosjektet. Framdrifta er førebels vurdert å bli forseinka med eitt år samanlikna med opphaveleg plan. Det ligg an til at arbeidet med Sukkertoppen held fram og vert avslutta i 2021. Det ligg òg an til at delar av løyvinga for 2019 ikkje vil bli brukt opp. Regjeringa vil kome tilbake til dette i samband med ny saldering av budsjettet for 2019.

På grunn av ovannemnde forseinking blei løyvinga på kap. 0007, post 30 gitt stikkordet «kan overførast» i samband med revidert nasjonalbudsjett 2019.

Regjeringa foreslår å løyve 61,2 mill. kroner til skredtiltak i Longyearbyen i 2020 på kap. 0007 post 30. Løyvinga vil kunne nyttast av NVE gjennom ei belastningsfullmakt. Regjeringa foreslår òg for 2020 å gi kap. 0007, post 30 stikkordet «kan overførast».

Kap. 0009 Kulturminnetiltak (jf. kap. 3009)

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

01

Driftsutgifter

2 437

2 100

2 142

Sum kap. 0009

2 437

2 100

2 142

Løyvinga går til utgiftene Sysselmannen har til konkrete kulturminnetiltak. Midlane skal nyttast til oppfølging av Kulturminneplan for Svalbard 2013–2023, under dette arkeologiske registreringar og undersøkingar i felt, og registreringar, bygningsvedlikehald, avdekking av nedbrytingsmekanismar for å utvikle metodar for istandsetjing og vedlikehald og haldningsskapande informasjonsarbeid, mellom anna gjennom ein serie med informasjonshefte.

Løn til tilsette hos Sysselmannen på kulturminnefeltet blir løyvd på kap. 0005 på Svalbardbudsjettet.

Kap. 3009 Kulturminnetiltak (jf. kap. 0009)

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

01

Diverse inntekter

500

0

0

Sum kap. 3009

500

0

0

Det er foreslått at Justis- og beredskapsdepartementet får fullmakt til å overskride løyvinga på kap. 0009 post 01 tilsvarande inntekter utover vedteke budsjett på kap. 3009, post 01, jf. forslag til vedtak.

Kap. 0011 Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmeisteren for Svalbard

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

01

Driftsutgifter

1 894

1 900

1 938

Sum kap. 0011

1 894

1 900

1 938

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmeisteren for Svalbard er underlagd Nærings- og fiskeridepartementet. Direktoratet har eige kontor, ei bergmeisterstilling og ei stilling tilknytt Svalbard. For 2020 vil direktoratet prioritere saksbehandling og tilsyn. Direktoratet vil informere om miljøregelverket og sjå til at undersøkingar og uttak av mineral blir gjennomførte slik at også ressurs- og miljøaspekt blir tekne vare på.

Kap. 0017 Norsk Polarinstitutt – refusjon

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

50

Refusjon

3 600

3 700

3 811

Sum kap. 0017

3 600

3 700

3 811

Norsk Polarinstitutt er den sentrale statsinstitusjonen for kartlegging, miljøovervaking og forvaltningsretta forsking i arktiske strøk. Norsk Polar institutt er fagleg rådgivar for den sentrale forvaltninga, miljødirektorata og Sysselmannen i polarspørsmål og har permanent nærvær i Longyearbyen og Ny-Ålesund.

Refusjonen til Norsk Polarinstitutt over svalbardbudsjettet skal gi delvis dekning for oppgåver instituttet utfører på Svalbard for andre enn miljøforvaltinga. Dette omfattar topografisk kartlegging, forvaltningsrådgiving overfor Sysselmannen og miljøretta kunnskapsformidling og informasjon. Sjå elles Klima- og miljødepartementet sitt kap. 1471 for hovudløyvinga til Norsk Polarinstitutt.

Noreg sitt nye isgåande forskingsfartøy «Kronprins Haakon» vart overteke frå verftet og sett i operativ drift i 2018. Eigarskapen til båten skal overførast til Norsk Polarinstitutt. Hav forskingsinstituttet skal ha ansvar for den daglege drifta. Fartøyet vil ha heimehamn i Tromsø. Finansiering og bruk av fartøyet er fordelt mellom Universitetet i Tromsø, Norsk Polarinstitutt og Havforskingsinstituttet. Fartøyet har isbrytarklasse og skal dekke både eksisterande og nye behov for nærvær, overvaking og datainnsamling i islagde og opne farvatn til alle årstider.

Kap. 0018 Navigasjonsinnretningar

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

01

Drift og vedlikehald

6 500

5 640

5 752

30

Nyanlegg og større vedlikehald, aerolykter og maritime fyr

0

560

858

Sum kap. 0018

6 500

6 200

6 610

Kystverket held ved like og gjer nødvendige utskiftingar av navigasjonsinnretningar i farvatna ved Svalbard. Innretningane er etablerte for sjøtrafikk.

Løyvinga dekker m.a. utgifter til løn, maskiner og helikopter i samband med vedlikehald og utskift ingar av navigasjonsinnretningar i farvatna ved Svalbard. Innretningane er etablerte for sjøtrafikk. Norsk Polarinstitutt utfører tenesta på oppdrag frå Kystverket, og gjennomføringa skjer i kombinasjon med instituttet si ekspedisjonsverksemd på Svalbard så langt det er praktisk mogeleg.

Løyvinga er foreslått auka med 0,4 mill. kroner med bakgrunn i auka trafikk og ønskje om lyssetting av objekt på utpeikte posisjonar.

Kap. 0019 Meteorologisk institutt – husleige Bjørnøya og Hopen

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

01

Driftsutgifter

7 504

7 700

7 455

Sum kap. 0019

7 504

7 700

7 455

Løyvinga dekker Meteorologisk institutt sine utgifter til husleige for bygningane på Bjørnøya og Hopen. Driftskostnadene utanom husleige for dei meteorologiske stasjonane er frå 1. januar 2018 finansierte over budsjettet til Klima- og miljødepartementet kap. 1412, post 50.

Kap. 0020 Statsbygg Svalbard (jf. kap. 3020)

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

01

Driftsutgifter

2 131

2 150

2 193

Sum kap. 0020

2 131

2 150

2 193

Statsbygg Svalbard har m.a. ansvar for forvalting av ein bustadpool i Longyearbyen som leiger ut bustader til offentlege tilsette. I tillegg har Statsbygg Svalbard ansvar for ei rekkje bygg og utbyggingar på Svalbard.

Statsbygg er underlagd Kommunal- og moderniseringsdepartementet. Statsbygg har eit eige kontor på Svalbard, som blir finansiert over svalbardbudsjettet. Løyvinga skal dekke lønns- og driftsmidlar for Statsbygg sitt kontor i Longyearbyen.

Oversikt over utgifter og inntekter som gjeld bygg og bustader på Svalbard, går fram av vedlegg 1 og 2.

Kap. 0022 Skattekontoret, Svalbard (jf. kap. 3022)

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

01

Driftsutgifter

3 965

5 037

5 189

Sum kap. 0022

3 965

5 037

5 189

Skattekontoret Svalbard har ansvar for å fastsetje skatt etter svalbardskattelova, administrere register over befolkninga på Svalbard, refundere til fastbuande innbetalt avgift til Svalbards miljøvernfond, og rekne ut kolavgift.

Det gjeld særskilte skattereglar for Svalbard. Skatteetaten, som er underlagd Finansdepartementet, har eit eige skattekontor på Svalbard. Drifta av skattekontoret er finansiert over Svalbardbudsjettet.

Svalbardbudsjettet skal dekke lønns- og driftsmidlar for skattekontoret i Longyearbyen. Budsjettløyvinga skal òg dekke utgifter til skatteklagenemnda for Svalbard, og utgifter til fagleg og administrativ bistand og oppfølging frå Skatteetaten. Mål- og resultatstyring av skattekontoret skjer innanfor det som til ei kvar tid er fastsett for skattemyndigheitene.

Auken frå 2018 til 2019 skuldast den nye stillinga som vart tildelt kontoret for å sikre gode tenester og resultat i saksbehandlinga, mellom anna å gjere skattekontoret i betre stand til å oppdatere folkeregisteret.

Kap. 3022 Skattekontoret, Svalbard (jf. kap. 0022)

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

01

Diverse inntekter

310

330

330

Sum kap. 3022

310

330

330

Skattekontoret på Svalbard har ei avtale med Sysselmannen på Svalbard om å administrere refusjonar av miljøavgift på flybillettar frå Svalbard miljøvernfond. Inntekta er avtalt refusjon frå Svalbards miljøvernfond for arbeidet skattekontoret utfører med rekneskapen for fondet. Det er foreslått at Finansdepartementet i 2020 kan overskride løyvinga på kap. 0022, post 01, mot tilsvarande inntekter ut over vedteke budsjett på kap. 3022, post 01.

Kap. 3030 Skattar og avgifter

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

70

Skattar m.m.

172 623

167 800

175 000

71

Utførselsavgift

153

700

700

72

Utmålsgebyr, årsavgift

995

1 073

995

Sum kap. 3030

173 771

169 573

176 695

Post 70 Skattar m.m.

Post 70 gir eit anslag over forventa skatteinntekter frå Svalbard for 2020. Anslaget er basert på innbetalte skattar i skatterekneskapen for 2018 og forventa fastsetting for inntektsåret 2019.

Prognosen for 2020 er på om lag same nivå som dei to siste åra, så langt det ikkje skjer vesentlege endringar knytte til større enkelthendingar.

Post 71 Utførselsavgift

Utførselsavgift blir kravd inn i medhald av lov 17. juli 1925 nr. 2 om avgift av kol, jordoljer og andre mineral og bergarter som blir førte ut frå Svalbard. Inntektene frå utførselsavgifta er avhengig av utskipa kvantum kol og kolprisen på verdsmarknaden. Det har vore store endringar i produksjonsvolum dei seinare åra. I åra etter 2017 ser det no ut til at produksjonen har stabilisert seg og er venta å liggje på om lag same nivå i åra som kjem. Kolprisen kan samstundes endre seg fort, og anslaga er usikre.

Av ulike grunnar er ikkje heile utførselsavgifta innbetalt i 2018, slik at delar av fastsett avgift er innbetalt i 2019.

Post 72 Utmålsgebyr, årsavgift

Utmål er eit avgrensa område der innehavaren av utmålet for ein gitt periode har einerett til å utnytte geologiske ressursar. Inntekta under denne posten kjem frå avgift ved krav om og vidare føring av utmål som er nedfelte i Bergverksordninga. Årsavgifta for å vidareføre eit utmål er 6 000 kroner. For utmål i freda område er avgifta 1 500 kroner i året pr. utmål.

I 2018 blei det ikkje tildelt nye utmål. Ved inngangen til 2019 var det 370 gyldige utmål på Svalbard, av desse er 209 avgiftspliktige. 14 utmål tildelt i 2017 blei endelege i mai 2018.

Kap. 3035 Tilskot frå statsbudsjettet

(i 1 000 kr)

Post

Nemning

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

70

Tilskot

340 829

360 484

375 808

Sum kap. 3035

340 829

360 484

375 808

Inntektskapitlet svarer til tilskotet som er foreslått løyvd på Justis- og beredskapsdepartementets budsjett kap. 480 svalbardbudsjettet post 50 Tilskot. Løyvinga skal dekke underskotet på svalbardbudsjettet.

Tilråding

Justis- og beredskapsdepartementet

tilrår:

I Prop. 1 S (2019–2020) om Svalbardbudsjettet for år 2020 blir dei forslaga til vedtak førte opp som er nemnde i eit framlagt forslag.

Forslag
til vedtak om løyving av utgifter og inntekter for administrasjonen av Svalbard for budsjetterminen 2020

I

Utgifter:

Kap.

Post

Svalbardbudsjettet

Per post

Sum kap.

Kr.

Kr.

0001

Tilskot til Svalbard kyrkje

70

Tilskot til Svalbard kyrkje

5 500 000

5 500 000

0003

Tilskot til Longyearbyen lokalstyre

70

Tilskot til Longyearbyen lokalstyre

160 016 000

160 016 000

0004

Tilskot til Svalbard museum

70

Tilskot til Svalbard museum

13 312 000

13 312 000

0005

Sysselmannen (jf. kap. 3005)

01

Driftsutgifter

71 817 000

71 817 000

0006

Sysselmannens transportteneste (jf. kap. 3006)

01

Driftsutgifter

214 100 000

214 100 000

0007

Tilfeldige utgifter

30

Skred- og bustadtiltak, kan overførast

61 150 000

70

Diverse tilskot

1 100 000

62 250 000

0009

Kulturminnetiltak

01

Driftsutgifter

2 142 000

2 142 000

0011

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmeisteren for Svalbard

01

Driftsutgifter

1 938 000

1 938 000

0017

Norsk Polarinstitutt – refusjon

50

Refusjon

3 811 000

3 811 000

0018

Navigasjonsinnretningar

01

Drift og vedlikehald

5 752 000

30

Nyanlegg og større vedlikehald, aerolykter, maritime fyr

858 000

6 610 000

0019

Meteorologisk institutt – husleige Bjørnøya og Hopen

01

Driftsutgifter

7 455 000

7 455 000

0020

Statsbygg, Svalbard (jf. kap. 3020)

01

Driftsutgifter

2 193 000

2 193 000

0022

Skattekontoret, Svalbard

01

Driftsutgifter

5 189 000

5 189 000

Sum svalbardbudsjettet

Sum departementets utgifter

556 333 000

556 333 000

Inntekter:

Kap.

Post

Svalbardbudsjettet

Per post

Sum kap.

Kr.

Kr.

3005

Sysselmannen (jf. kap. 0005)

01

Diverse inntekter

500 000

500 000

02

Refusjonar m.v.

3 000 000

3 000 000

3006

Sysselmannens transportteneste (jf. kap. 0006)

01

Leigeinntekter

0

0

02

Refusjonar

0

0

3009

Kulturminnetiltak (jf. kap. 0009)

01

Diverse inntekter

0

0

3022

Skattekontoret, Svalbard (jf. kap. 0022)

01

Diverse inntekter

330 000

330 000

3030

Skattar og avgifter

70

Skattar m.m.

175 000 000

71

Utførselsavgift

700 000

72

Utmålsgebyr, årsavgift

995 000

176 695 000

3035

Tilskot frå statsbudsjettet

70

Tilskot

375 808 000

375 808 000

Sum svalbardbudsjettet

Sum departementets inntekter

556 333 000

556 333 000

Forslag
til vedtak om formues- og inntektsskatt til Svalbard for inntektsåret 2020

II

§ 1 Bruksområde for vedtaket

Dette vedtaket gjeld utskriving av skatt på formue og inntekt for inntektsåret 2020 etter føresegnene i lov 29. november 1996 nr. 68 om skatt til Svalbard. Vedtaket gjeld òg som grunnlag for utskriving av forskot på skatt for inntektsåret 2020, jf. lov om skatt til Svalbard § 5-1.

§ 2 Skatt på formue

Skatt på formue blir utrekna etter desse satsane:

a) Personleg skattepliktig og dødsbu:

Det blir nytta same satsar og grensebeløp som Stortinget har vedteke skal gjelde på det norske fastlandet for formuesskatt til staten og kommunane (maksimumssats).

b) Selskap og samanslutning som nemnt i skattelova § 2-36 andre ledd, og som ikkje er fritekne etter skattelova kapittel 2:

Det blir nytta same satsar og grensebeløp som Stortinget har vedteke skal gjelde på det norske fastlandet for formuesskatt til staten.

§ 3 Skatt på inntekt

Skatt på inntekt blir utrekna etter desse satsane:

a) Inntekt som blir skattlagd ved lønstrekk etter svalbardskattelova § 3-1:

Låg sats: 8 pst.

Høg sats: 22 pst.

b) 22 pst. av den delen av selskapsoverskot som er høgare enn 15 mill. kroner, og som overstig summen av

10 gonger kostnadene til løn som blir skattlagd ved lønstrekk

0,20 gonger skattemessig verdi av anlegg, fast eigedom og annan realkapital som er på Svalbard ved utgangen av inntektsåret.

c) Anna inntekt: 16 pst.

Personlege skatteytarar skal ha eit frådrag i alminneleg inntekt som er omfatta av bokstav c. på 20 000 kroner.

§ 4 Avrundingsreglar

Ved utrekning av skatt skal formue og inntekt rundast nedover til næraste heile krone.

§ 5 Normalrentesatsen for rimeleg lån i arbeidsforhold

Normalrentesatsen som nemnd i skattelova § 5-12 fjerde ledd, jf. svalbardskattelova §§ 3-1 og 3-2, skal vere den same som Stortinget har vedteke skal gjelde på det norske fastlandet.

§ 6 Aksjonær i utlandet

Skatt på utbytte m.v. etter skattelova § 10-13, jf. svalbardskattelova § 3-2, er fastsett til 20 pst.

§ 7 Inntekt etter svalbardskattelova § 6-3

For inntekt som blir skattlagd etter svalbardskattelova § 6-3, skal satsen vere 8 pst.

Forslag
til vedtak om meirinntektsfullmakt for budsjetterminen 2020

III

Meirinntektsfullmakter

Stortinget samtykkjer i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2020 kan overskride løyvinga på

kap. 0005, post 01, tilsvarande inntekter utover vedteke budsjett på kap. 3005, post 02,

kap. 0006, post 01, tilsvarande inntekter utover vedteke budsjett på kap. 3006, post 02,

kap. 0009, post 01, tilsvarande inntekter utover vedteke budsjett på kap. 3009, post 01.

Forslag
til vedtak om meirinntektsfullmakt for budsjetterminen 2020

IV

Meirinntektsfullmakt

Stortinget samtykkjer i at Finansdepartementet i 2020 kan overskride løyvinga på kap. 0022, post 01, tilsvarande inntekter utover vedteke budsjett på kap. 3022, post 01.

Forslag
til vedtak om avgift av kol som blir utført frå Svalbard for budsjetterminen 2020

V

For budsjetterminen 2020 skal det svarast avgift til statskassen av kol som blir utført frå Svalbard, etter følgjande satsar:

1,0 pst. av verdien for dei første 100 000 tonna,

0,9 pst. av verdien for dei neste 200 000 tonna,

0,8 pst. av verdien for dei neste 300 000 tonna,

0,7 pst. av verdien for dei neste 400 000 tonna,

0,6 pst. av verdien for dei neste 500 000 tonna,

0,5 pst. av verdien for dei neste 600 000 tonna,

0,4 pst. av verdien for dei neste 700 000 tonna,

0,3 pst. av verdien for dei neste 800 000 tonna,

0,2 pst. av verdien for dei neste 900 000 tonna,

0,1 pst. av verdien for dei neste 1 000 000 tonna.

Vedlegg 1
Oversikt over forslag til utgifter på Svalbard som blir dekte på statsbudsjettet for 20201

(1 000 kr)

Kap.

Post

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

Arbeids- og sosialdepartementet

640²

01

Arbeidstilsynet

247

460

460

Barne- og familiedepartementet

844³

70

Kontantstønad

0

600

611

845⁴

70

Barnetrygd

5 200

5 200

5 900

854⁵

21

Tiltak i barne- og ungdomsvernet

2 527

2 000

2 064

Helse- og omsorgsdepartementet

732⁶

75

Tilskot Helse Nord RHF

46 960

51 904

53 513

Justis- og beredskapsdepartementet

414⁷

21

Forliksråd og andre domsutgifter

67

0

0

440⁸

22

Søk etter omkomne på havet, i innsjøar og vassdrag

3 154

0

0

444⁹

01

Politiets sikkerheitsteneste

90

0

0

469¹⁰

21

Verjemål

10

0

0

451¹¹

01

Direktoratet for samfunnstryggleik og beredskap

71

105

140

455

72

Tilskot tårnteneste Svalbard lufthamn

1 410

1 438¹²

1 467¹³

456

01

Direktoratet for samfunnstryggleik og beredskap

33

33

33

Klima- og miljødepartementet

1400

21

Spesielle driftsutgifter

0

400

0

1410

51

Polarforsking og miljøovervaking

41 635

41 635

41 635

1412

50

Meteorologisk institutt, drift av stasjonane på Bjørnøya og Hopen

16 700

18 500

18 500

1420

21

Miljødirektoratet

1 750

1 900

1 000

1471

01

Norsk Polarinstitutt

101 435

123 463

127 166

1473

70

Kings Bay AS

50 892¹⁴

30 270

34 893

1472

50

Svalbard miljøvernfond

19 905

19 658

20 658

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

530

31

Infrastruktur for bustadbygging

51 479

0

0

578

Valdirektoratet

0

100

0

595¹⁵

01

Statens kartverk – Sjømåling Svalbard

8 800

9 000

13 500

595¹⁶

30

Statens kartverk – Geodetisk observatorium Ny Ålesund

25 770

5 600

7 636

Mareanoprogrammet

26 000¹⁷

0

0

2445

24

Eigedomar forvalta av Statsbygg på Svalbard

26 618

13 743

22 674

2445

30, 32, 34

Bustadbygging

22 735

113 000

0

2445¹⁸

30,31,32 og 33

Svalbard globale frøkvelv – ny inngangstunnel

49 818

20 400

16 600

Kulturdepartementet

325

78

Ymse faste tiltak – kulturtiltak på Svalbard

165

170

175

325

78

Ymse faste tiltak – Artica Svalbard

2 555

2 620

2 690

328

70

Det nasjonale museumsnettverket – Svalbard museum

1 850

1 895

1 945

335¹⁹

71

Produksjonstilskot – Svalbardposten

481

0

0

Kunnskapsdepartementet

253

70

Tilskot folkehøgskule

0

12 100

24 400

274

70

Tilskot UNIS

0

0

139 800

280

71

Felles einingar – tilskot UNIS

138 349

136 187

020

285

52 og 53

Noregs forskingsråd

54 800

49 400

64 900

Landbruks- og matdepartementet

1100²¹

01

Driftsutgifter, Svalbard globale frøkvelv

1 776

0

0

1139

71

Tilskot til genressursforvaltning og miljøtiltak, kan overførast

4 191

9 103

10 249

Nærings- og fiskeridepartementet

900

31

Miljøtiltak Svea og Lunckefjell

141 000

331 059

248 000

900

74

Tilskot Visit Svalbard AS

2 250

2 315

3 100

Olje- og energidepartementet

1800

21

Energiutreiing Svalbard

1 025

0

0

1800

01

Driftsutgifter

1 062

1 000

1 000

1820²²

22

Flaum- og skredførebygging

42 103

8 000

0²³

Utanriksdepartementet

163

45

Frølageret (ODA-midlar)

65 000

37 900

15 000

Sum

959 913

1 051 158

879 709

¹ Utbetalingar etter forskrift om overskotsutdeling frå Nordpolet AS inngår ikkje i statsbudsjettet. Sjå svalbardbudsjettet kap. 0003 for nærare opplysningar.

² Det vert gjort merksam på at kostnader for leige av helikopter i 2018 ikkje er ein del av rekneskapen for 2018, då desse utgiftene kom til utbetaling i 2019.

³ Det blir ikkje produsert særeigne rekneskapstal for kontantstønad og barnetrygd på Svalbard. Tala i kolonnen viser budsjettal.

⁴IBID .

⁵ Samla estimerte refusjonar for barnevernsutgifter på Svalbard.

⁶ Longyearbyen sjukehus er ein del av Universitetssjukehuset i Nord-Noreg HF i Helse Nord RHF. Talet for 2019 er førebels ikkje kjent og er derfor eit anslag.

⁷ Posten er ei regelstyrt overslagsløyving, og belastningsfullmakt er gitt i brev til Sysselmannen utan beløp.

⁸ Sysselmannen har ei indirekte fullmakt til å belaste posten etter søknad og godkjenning av Nordland politidistrikt, jf. Politi direktoratet sitt rundskriv 2014/010 Retningslinjer for søk etter truleg omkommen person.

⁹ Posten er ei regelstyrt overslagsløyving, og belastningsfullmakt blir gitt i brev til Sysselmannen utan beløp.

¹⁰IBID.

¹¹ Auken over kap. 451 er dels knytt til oppdrag i tildelingsbrevet for 2019, der DSB skal bistå JD i arbeidet med å gjennomføre brann- og eksplosjonsvernlova på Svalbard.

¹² Tilskotet blir rekna ut ved slutten av året og dei oppgitte tala er difor berre eit anslag.

¹³IBID.

¹⁴ I talet for 2018 er det inkludert 25 mill. kroner til istandsetting av Administrasjons- og servicebygget i Ny-Ålesund. I talet for 2019 er det inkludert 8 mill. kroner til same formål. I 2020 er driftstilskuddet foreslått auka med 12 mill. kroner.

¹⁵ Plan for sjømålingsaktivitet på Svalbard 2019 viser eit omfang på ca. 10 måleveker og prosesseringsarbeid med ein samla kostnad på om lag 9 mill. kroner.

¹⁶ Opphaveleg budsjett 22,6 mill. kroner i 2019, men pga. forseinkingar med utvikling av instrument for lasermåling mot satellittar vart budsjettet skuva ut i tid. Førebels ramme for 2020 er lagd inn i arbeidet med 2020-budsjettet.

¹⁷ Posten er finansiert over KLD og NFD sine budsjettkapittel og er ein del av det samla Mareanoprogrammet.

¹⁸ 65 pst. av byggekostnadene blir dekte av ODA-midlar. I forslaget for 2020 er ODA-midlar trekt ut.

¹⁹ Beløpet på posten gjeld tilskot til Svalbardposten. Beløpet blir utrekna pr. oktober inneverande år med utgangspunkt i opplagstal.

²⁰ Tilskotet for 2020 er ført på kap. 274 post 70.

²¹ Skuldskrivinga på kap. 1100, post 1 skuldast ei ompostering i 2018, men det er ikkje venta ytterlegare omposteringar framover i tid.

22 NVE vil òg i 2019 nytte midlar på posten til erosjonssikring av Longyearelva.

²³ NVE har ikkje ferdigstilt sine prioriteringar for 2020 av midlane til bygging av sikringstiltak på kap. 1820 post 22. Skredtiltak for 2019 er òg ført på kap. 480, post 50.

Vedlegg 2
Oversikt over forslag til inntekter til Svalbard som inngår i statsbudsjettet for 2020

(1 000 kr)

Kap.

Post

Rekneskap 2018

Saldert budsjett 2019

Forslag 2020

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

2445¹

24

Eigedomar forvalta av Statsbygg på Svalbard

74 886

72 765

69 016

Justis- og beredskapsdepartementet

3451

01

Direktoratet for samfunnstryggleik og beredskap

158

160

165

3456

01

Direktoratet for samfunnstryggleik og beredskap

37

29

0

3456

03

Direktoratet for samfunnstryggleik og beredskap

26

35

0

Klima- og miljødepartementet

5578

70

Svalbard miljøvernfond

20 648

19 670

20 670

Sum

95 755

92 659

89 941

¹ Husleigeinntekter til Statsbygg. Husleigeinntekter dekker driftsutgifter og avkastning på investert kapital på bygningar som er innlemma i den statlege husleigeordninga.

Vedlegg 3
Kart over Svalbard

Figur 3.1 Kart over Svalbard