Prop. 12 L

(2023–2024)
Proposisjon til Stortinget (forslag til lovvedtak)

Endringer i lov om registrering av regjeringsmedlemmers verv og økonomiske interesser (hjemmel for registreringsplikt for statssekretærer og politiske rådgivere)

Tilråding fra Kommunal- og distriktsdepartementet 3. november 2023, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Støre)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedinnholdet i proposisjonen

Kommunal- og distriktsdepartementet foreslår i denne proposisjonen endringer i lov 30. november 2012 nr. 70 om registering av regjeringsmedlemmers verv og økonomiske interesser.

Departementet foreslår en hjemmel for at Kongen i statsråd kan pålegge statssekretærer og politiske rådgivere å registrere sine verv og økonomiske interesser i et register som er tilgjengelig for allmennheten. I dag er det kun regjeringsmedlemmer som omfattes av hjemmelen i lovens § 1.

2 Bakgrunnen for forslaget

Formålet med forslaget er å få hjemmel for å pålegge statssekretærer og politiske rådgivere den samme plikten som regjeringsmedlemmer i dag har til å registrere sine verv og økonomiske interesser. En slik endring vil sikre økt åpenhet og bidra til å legge til rette for at allmennheten kan ha tillit til politikerne og forvaltningen. Åpenhet er en grunnleggende verdi i et demokratisk samfunn. At befolkningen kan se politikerne i kortene setter den enkelte innbygger og mediene bedre i stand til å avdekke potensielle interessekonflikter. Dette har også en side til habilitet ved at åpenhet om verv og økonomiske interesser kan medvirke til at habilitetsreglene etterleves.

Forslaget er i tråd med en anbefaling fra Europarådets antikorrupsjonsorgan, Group of States against Corruption (GRECO).

3 Høringen

Lovforslaget ble sendt på offentlig høring 5. september 2023 med høringsfrist 2. oktober 2023. Høringsnotatet ble sendt til følgende høringsinstanser:

Departementene

Brønnøysundregistrene

Datatilsynet

Valgdirektoratet

Sivilombudet

Stortinget

Norsk rikskringkasting AS

Aftenposten

Dagbladet

Dagens Næringsliv

Norsk Presseforbund

Norsk Redaktørforening

Norsk Telegrambyrå AS

Transparency International Norge

TV2 AS

Alliansen – Alternativ for Norge

Arbeiderpartiet

Folkets parti

Fremskrittspartiet

Helsepartiet

Høyre

Industri- og næringspartiet

Konservativt

Kristelig Folkeparti

Kystpartiet

Liberalistene

Miljøpartiet De Grønne

Norgesdemokratene

Norges Kommunistiske Parti

Partiet Sentrum

Pensjonistpartiet

Piratpartiet

Rødt

Samfunnspartiet

Senterpartiet

SV – Sosialistisk Venstreparti

Venstre

Disse hadde merknader til høringsnotatet:

Norsk rikskringkasting AS

Norsk Journalistlag

Norsk Presseforbund

Norsk Redaktørforening

Beate Hovelsen

Disse høringsinstansene har uttalt at de ikke har merknader til høringsnotatet:

Finansdepartementet

Justis- og berdskapsdepartementet

Klima- og miljødepartementet

Landbruks- og matdepartementet

Samferdselsdepartementet

Brønnøysundregistrene

4 Gjeldende rett

Lov 30. november 2012 nr. 70 om registrering av regjeringsmedlemmers verv og økonomiske interesser § 1 gir Kongen i statsråd hjemmel til å «pålegge regjeringsmedlemmene å registrere sine verv og økonomiske interesser i et register som er tilgjengelig for allmennheten». I forarbeidene framkommer det at «[f]ormålet med departementets lovforslag er å legge til rette for å kunne pålegge regjeringsmedlemmene å registrere sine verv og økonomiske interesser i Stortingets register på lik linje med stortingsrepresentantene», jf. Prop. 139 L (2011–2012) Lov om registrering av regjeringsmedlemmers verv og økonomiske interesser. Registreringsplikten følger av forskrift 30. november 2012 nr. 1114 om registrering av regjeringsmedlemmers verv og økonomiske interesser. Forskriften § 1 fastslår at regjeringsmedlemmene «har plikt til å registrere verv og økonomiske interesser i den til enhver tid gjeldende registreringsordning som gjelder for stortingsrepresentantene». Det framgår videre av forskriften § 2 at «Reglement om register for stortingsrepresentantenes verv og økonomiske interesser», får tilsvarende anvendelse for regjeringsmedlemmer. Opplysninger til registeret skal meldes til Stortingets administrasjon innen én måned etter at regjeringsmedlemmet har tiltrådt regjeringen, jf. forskriften § 3. Når vedkommende er gått ut av regjeringen, tas de registrerte opplysningene ut av registeret, jf. § 3 og lov om registrering av regjeringsmedlemmers verv og økonomiske interesser § 1.

Reglement om register for stortingsrepresentantenes verv og økonomiske interesser inneholder regler om hva som skal registreres og regler om hvordan registerordningen skal gjennomføres. Registerets formål er «å gi en samlet informasjon om […] verv og økonomiske interesser som har berettiget interesse for allmennheten», jf. § 1. Registreringsplikten omfatter verv og økonomiske interesser som ivaretas ved siden av vervet som stortingsrepresentant.

Reglementet inneholder plikter til å registrere verv i private eller offentlige selskapers og interesseorganisasjoners styrende organer, samt i statlig eller kommunalt organ (§ 2), selvstendig inntektsbringende virksomhet (§ 3), lønnet stilling eller engasjement (§ 4), avtaler om permisjon og avtaler av økonomisk karakter med tidligere arbeidsgiver (§ 5), ansettelse, engasjement eller lignende avtale med framtidige arbeidsgivere eller oppdragsgivere (§ 6), navn på selskaper, organisasjoner, institusjoner eller enkeltpersoner som yter vedkommende representant økonomisk støtte eller vederlag (§ 7), fast eiendom som har betydelig verdi og som benyttes i næringsvirksomhet (§ 8), selskapsinteresser (aksjer, andeler mv.) som vedkommende selv eier enten direkte eller indirekte gjennom et annet selskap, eller som vedkommende forvalter (§ 9), gjeld i næringsvirksomhet over 10 ganger grunnbeløpet i folketrygden og garantiansvar over 20 ganger grunnbeløpet i folketrygden som representanten personlig hefter for (§ 9a), reiser og besøk til utlandet hvor utgiftene ikke i sin helhet dekkes av statlige midler, av det parti representanten tilhører eller av representanten privat, når reisen har tilknytning til vedkommendes virksomhet som representant (§ 10) og gave eller økonomiske fordel som er verdt mer enn 2000 kroner, mottatt fra innenlandsk eller utenlandsk giver, når gaven/fordelen har tilknytning til vedkommendes virksomhet som representant (§ 11).

I §§ 12 til 16 finnes regler om hvordan registreringsplikten skal gjennomføres. Det framgår blant annet at endring av, eller tillegg til tidligere registrerte opplysninger, skal meldes innen én måned etter at de nye opplysningene forelå (§ 12). I praksis arkiveres vedkommende representants tidligere registrerte data, og registeret oppdateres med de nye opplysningene innen ti dager etter at representanten har meldt fra om dem. En representant som vurderer at han/hun har interesser av særlig personlig eller økonomisk art som har berettiget interesse for allmennheten, men som ikke er registreringspliktige, kan registrere disse opplysningene.

5 Anbefalinger fra GRECO

GRECO vedtok 29. oktober 2020 i den femte evalueringsrapporten om Norge, «FIFTH EVALUATION ROUND – Preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies», følgende anbefaling:

vi. i) at statssekretærer og politiske rådgivere underlegges den samme opplysningsplikten som statsråder

Europarådets antikorrupsjonsorgan Group of States against Corruption (GRECO) ble etablert i 1999, og er et verktøy for å følge opp antikorrupsjonsarbeidet i medlemslandene. Norge sluttet seg til GRECO i 2001 og har blitt evaluert i fem evalueringsrunder. Evalueringsrundene munner ut i en rapport med anbefalinger til ulike korrupsjonsforebyggende tiltak som forventes gjennomført innen tre år.

GRECO har i rapporten av 29. oktober 2020 vurdert regelverk og institusjonelle systemer for å forebygge korrupsjon og fremme integritet i politisk ledelse og politiet. Norge fikk i alt 14 anbefalinger til ulike tiltak for å styrke arbeidet på disse områdene.

Anbefalingene vi), vii) og viii) følges opp av Kommunal- og distriktsdepartementet, og har følgende innhold:

vi. i) at statssekretærer og politiske rådgivere underlegges den samme opplysningsplikten som statsråder; ii) at man overveier om man bør pålegge ektefeller og nærstående familiemedlemmer den samme opplysningsplikten (uten at informasjon om nære familiemedlemmer nødvendigvis trenger å bli offentliggjort); og iii) at opplysninger sendes inn elektronisk på en måte som gjør at faren for transkripsjonsfeil fra registreringsmedarbeiderens side faller bort.

vii. i) at det vedtas håndhevbare sanksjoner for manglende rapportering av opplysninger eller rapportering av opplysninger man vet er uriktige; ii) at det etableres ett eller flere formelle systemer for gjennomgåelse av opplysninger fra medlemmer av den politiske ledelsen; og iii) at opplysningene som sendes inn, brukes til rådgivningsformål vedrørende anvendelsen av reglene om inhabilitet, bierverv og -stillinger og gaver.

viii. at standardene som er fastsatt vedrørende interessekonflikter, inhabilitet, bierverv, gaver og relasjoner med lobbyister og tredjeparter, blir underlagt troverdige og effektive kontrollmekanismer og sanksjoner.

I oppfølgingsrapport vedtatt 2. desember 2022 gir GRECO en samlet vurdering av Norges oppfølging av anbefalingene i den femte evalueringsrunden så langt. Den endelige fristen Norge har for å rapportere om hvordan vi følger opp anbefalingene er 30. juni 2024.

6 Forslaget i høringsnotatet

Departementet foreslo i høringsnotatet å innføre en hjemmel for at Kongen i statsråd kan pålegge også statssekretærer og politiske rådgivere å registrere sine verv og økonomiske interesser. Kongen i statsråd vil kunne fastsette registreringsplikt for denne persongruppen i forskrift, på samme måte som det i dag er gjort for regjeringsmedlemmer.

Departementet viste til at statssekretærer kan gis myndighet til å treffe avgjørelser innenfor et departements konstitusjonelle ansvarsområde. Også politiske rådgivere kan på avgrensede og klart definerte områder gis myndighet til å treffe avgjørelser. Både statssekretærer og politiske rådgivere kan også ha en rolle i beslutningsprosessen ved å tilrettelegge grunnlaget for en avgjørelse, for eksempel ved å legge fram informasjon om saker eller anbefale statsråden å treffe en viss beslutning.

Statssekretærer rangerer nest etter statsråden i et departement og har både politisk og administrativ myndighet. Grunnloven § 14 angir statssekretærenes oppgave som det å «bistå statsrådets medlemmer under utførelsen av deres forretninger utenfor statsrådet».

Om statssekretærens nærmere myndighet sier § 14 at «[d]en enkelte statssekretær handler på vegne av det medlem av statsrådet som han eller hun er knyttet til, i den utstrekning dette medlemmet bestemmer». Reglement for departementenes organisasjon og saksbehandling (kgl.res. 23. januar 1981) § 3 første og andre ledd beskriver nærmere statssekretærens arbeids- og myndighetsområde:

Statssekretæren er direkte underlagt departementssjefen og skal ha som oppgave å bistå denne med departementets ledelse.

Statssekretæren handler på vegne av departementssjefen i den utstrekning denne bestemmer.

Ifølge Håndbok for politisk ledelse punkt 2.3 må bestemmelsen forstås slik at statsråden kan delegere alle de fullmaktene som statsråden har som departementssjef til statssekretæren. Statssekretæren kan imidlertid ikke møte i Stortinget som stedfortreder for statsråden, jf. Grunnloven § 74 andre ledd. Statssekretærer har embetsstillinger og utnevnes av Kongen i statsråd og dersom statsråden fratrer, fratrer også statssekretæren.

Politiske rådgivere er omtalt slik i reglement for departementenes organisasjon og saksbehandling § 5:

Statsrådens personlige sekretær sorterer direkte under departementssjefen og skal være til disposisjon for denne personlig og utføre de oppgaver statsråden pålegger vedkommende.

Politiske rådgivere er ikke en del av den politiske linjeledelsen i et departement, slik statsråden og statssekretæren er. De gis normalt ikke fullmakt til å handle på vegne av departementet. Det har ifølge Håndbok for politisk ledelse punkt 2.4 vært lagt til grunn at statsråden kan gi en politisk rådgiver slik fullmakt på et avgrenset og klart definert område. Politiske rådgivere har ikke en embetsstilling og ansettes av statsministerens kontor. Dersom statsråden fratrer, fratrer også den politiske rådgiveren.

I høringsnotatet viste departementet videre til at forvaltningslovens habilitetsregler gjelder for både statssekretærer og politiske rådgivere, jf. forvaltningsloven § 10 første punktum og § 2 bokstav d. Særlig viste departementet til at habilitetsreglene gjelder både offentlig tjenestemann som treffer avgjørelse og som tilrettelegger grunnlaget for en avgjørelse i en forvaltningssak.

Departementet viste også til at endringen som foreslås er i tråd med det GRECO har anbefalt i sin anbefaling vi. i) at statssekretærer og politiske rådgivere pålegges den samme opplysningsplikten som regjeringsmedlemmer.

Endelig viste departementet til at det siden januar 2023 har vært hjemmel for å pålegge statsansatte registreringsplikt. At det ikke har vært en tilsvarende hjemmel for å pålegge statssekretærer og politiske rådgivere registreringsplikt, synes uheldig.

Ettersom kretsen som omfattes av registreringsplikten ble foreslått utvidet, viste departementet til at det må gjøres en vurdering av hvordan det er mest hensiktsmessig å organisere registreringen. Departementet viste til at Stortinget har varslet en gjennomgang av registeret, herunder oppdateringer og tilgjengelighet, samt at departementet holder på å vurdere flere anbefalinger fra GRECO som angår hvordan registreringen gjøres og følges opp. I høringsnotatet uttalte departementet at denne vurderingen må ses i lys av Stortingets gjennomgang. For å sikre et felles, åpent register så raskt som mulig viste departementet til at det burde vurderes om statssekretærer og politiske rådgivere registrerer sine opplysninger i Stortingets register inntil videre.

7 Høringsinstansenes syn

Norsk Journalistlag, Norsk Presseforbund, Norsk Redaktørforening, Norsk rikskringkasting AS (NRK) og én privatperson uttaler at de støtter departementets forslag om hjemmel for å pålegge statssekretærer og politiske rådgivere tilsvarende registreringsplikt som regjeringsmedlemmer. NRK viser i sitt høringssvar som begrunnelse til at det er viktig med åpenhet også om statssekretærer og politiske rådgivere sine verv og økonomiske interesser på samme måte som for stortingsrepresentanter og regjeringsmedlemmer.

Både Norsk Journalistlag, Norsk Presseforbund, Norsk Redaktørforening og NRK har også merknader til tidspunktet for når opplysningene tas ut av registeret. NRK mener opplysningene bør bli stående i registeret etter at den enkelte har fratrådt som regjeringsmedlem, statssekretær eller politisk rådgiver. Norsk Redaktørforening foreslår at opplysningene først slettes etter noe tid, f.eks. seks måneder. Bakgrunnen for synspunktene er at det er aktuelt å granske mulige habilitetsbrudd også etter at personene har fratrådt stillingene. Norsk Redaktørforening viser til at den ikke kan se at det vil innebære noen urimelig belastning for den det gjelder, da opplysningene ikke er personsensitive og flere av dem er offentlig tilgjengelig via andre kilder. Norsk Journalistlag og Norsk Presseforbund viser i felles høringsuttalelse til at det ikke er nødvendig eller formålstjenlig med så rask sletting av opplysningene, og at denne typen opplysninger bør lagres i minst 10 år. De siste ukers nyhetsbilde viser etter deres vurdering at det er behov for innsyn i opplysningene også etter en persons avgang.

Den senere tids saker omtalt i mediene synliggjør etter NRKs og Norsk Redaktørforenings syn et behov for å vurdere om registeret også skal omfatte opplysninger om ektefelle og andre nærstående familiemedlemmer. Norsk Redaktørforening viser til at det bør vurderes om et slikt register kan gjøres offentlig tilgjengelig, i hvert fall for informasjon som uansett vil være åpen gjennom andre kilder.

Norges Journalistlag og Norsk Presseforbund viser også til at det haster å få gjennomført de øvrige anbefalingene fra GRECO som ble omtalt i høringsnotatet. De viser til at det haster med en plikt for å pålegge ektefeller og nærstående familiemedlemmer til regjeringsmedlemmer (og statssekretærer og politiske rådgivere) opplysningsplikt for verv og økonomiske interesser. De viser også til at det må etableres systemer med effektive muligheter for innsyn og sanksjonsmuligheter for mangelfulle eller feilaktige opplysninger, samt at det er flere mangler ved dagens registreringsløsninger blant annet når det gjelder registrering av aksjer, som må endres. Endelig pekes det på at den ideelle løsningen vil være at hele registeret er åpent og mulig å søke i.

NRK viser i tillegg til at det bør foretas en generell gjennomgang av reglementet for å se om det bør styrkes eller strammes inn og viser som eksempel til hovedregelen i reglementets § 1 om at det bare er eksistensen og arten av de forskjellige interessene som skal oppgis, men ikke beløp, verdi eller mengde. Videre ber NRK om at forholdene nevnt i høringsuttalelsen vurderes inn i departementets arbeid med oppfølging av GRECOs anbefalinger.

Til slutt viser NRK til at det bør prioriteres å lage et offentlig aksjonærregister, slik Stortinget ba om i 2014.

Ingen høringsinstanser er imot lovforslaget.

8 Departementets vurdering

Departementet opprettholder forslaget om å innføre en hjemmel for at Kongen i statsråd kan pålegge også statssekretærer og politiske rådgivere å registrere sine verv og økonomiske interesser. Departementet viser til at høringsinstansene som har uttalt seg om saken, er positive til forslaget.

Formålet med forslaget er å legge til rette for at allmennheten kan ha tillit til at regjeringsmedlemmer, statssekretærer og politiske rådgivere fremmer samfunnsmessige interesser framfor egne. Departementet mener derfor at det må sikres økt åpenhet om statssekretærer og politiske rådgivere sine verv og økonomiske interesser, slik at allmennheten kan være kjent med potensielle interessekonflikter. Det kan også medvirke til at habilitetsreglene etterleves.

Som vist til i høringsnotatet kan statssekretærer gis myndighet til å treffe avgjørelser innenfor et departements konstitusjonelle ansvarsområde. Også politiske rådgivere kan gis myndighet til å treffe avgjørelser på et avgrenset og klart definert område. Både statssekretærer og politiske rådgivere kan også ha en rolle i beslutningsprosessen ved å tilrettelegge grunnlaget for en avgjørelse, for eksempel ved å legge fram informasjon om saker eller anbefale statsråden å treffe en viss beslutning. Forvaltningslovens habilitetsregler gjelder for både statssekretærer og politiske rådgivere, jf. forvaltningsloven § 10 første punktum og § 2 bokstav d. Departementet viser særlig til at inhabilitetsreglene gjelder både offentlig tjenestemann som treffer avgjørelse og som tilrettelegger grunnlaget for en avgjørelse i en forvaltningssak.

Som det framkommer av høringsnotatet vil den foreslåtte endringen også være i tråd med GRECOs anbefaling om at statssekretærer og politiske rådgivere pålegges den samme opplysningsplikten som regjeringsmedlemmer.

Siden januar 2023 har det i tillegg vært hjemmel for å pålegge statsansatte registreringsplikt. At det ikke har vært en tilsvarende hjemmel for å pålegge statssekretærer og politiske rådgivere registreringsplikt, synes dermed uheldig.

Med den lovendringen som foreslås her vil Kongen i statsråd kunne fastsette registreringsplikt for statssekretærer og politiske rådgivere i forskrift, på samme måte som det i dag er gjort for regjeringsmedlemmer. Etter at en lovhjemmel er vedtatt vil det være nødvendig å endre forskriften slik at statssekretærer og politiske rådgivere pålegges den samme regjeringsplikten som i dag gjelder for stortingsrepresentanter og regjeringsmedlemmer.

Som vist til i høringsnotatet registrerer både regjeringsmedlemmer og stortingsrepresentanter i dag sine opplysninger i et register administrert av Stortingets administrasjon, jf. forskrift om registrering av regjeringsmedlemmers verv og økonomiske interesser § 1. Når kretsen av personer som omfattes av registreringsplikten utvides, må det gjøres en vurdering av hvordan det er mest hensiktsmessig å organisere registreringen.

Etter en nærmere vurdering har departementet kommet til at Stortingets register ikke er egnet til å registrere opplysninger om statssekretærer og politiske rådgivere. Dette både av praktiske grunner og av mer prinsipielle hensyn. Det er naturlig at ansvaret for et register for opplysninger fra statssekretærer og politiske rådgivere legges hos departementet. Departementet vil derfor arbeide for å etablere en registreringsløsning som vil bli tilgjengelig for allmennheten på en hensiktsmessig måte. Det er gode grunner for at også regjeringsmedlemmene skal bruke dette registeret til å registrere sine opplysninger. Departementet vil komme tilbake til dette gjennom forslag til forskriftsendringer om registerordning. Departementet legger til grunn at det vil være i tråd med loven § 1 å etablere en egen registerordning for alle disse persongruppene.

Departementet har merket seg at flere høringsinstanser mener tidspunktet for når opplysningene tas ut av registeret bør endres. Høringsinstansene har også merknader knyttet til oppfølgingen av de øvrige anbefalingene fra GRECO som departementet har hovedansvaret for, og til andre tilstøtende forhold som berører registreringsplikten. Departementet vil se disse merknadene i sammenheng med en helhetlig gjennomgang av de anbefalingene fra GRECO som departementet har ansvaret for. I arbeidet med de øvrige anbefalingene vil departementet se hen til andre pågående prosesser, herunder den varslede gjennomgangen av Stortingets register for representantenes verv og økonomiske interesser. Departementet vil sørge for at vurderingene er gjort før fristen for å følge opp GRECOS anbefalinger i juni 2024.

9 Økonomiske og administrative konsekvenser

Økonomiske og administrative konsekvenser av en registreringsplikt vil hovedsakelig knytte seg til hvordan registeret for registrering av opplysninger organiseres. En ny løsning for registrering av verv og økonomiske interesser, vil kunne ha både økonomiske og administrative konsekvenser. Det er om lag 50 statssekretærer i regjeringsapparatet og om lag 20 politiske rådgivere. Kostnadene til etableringen av en registerløsning vil dekkes innenfor departementets gjeldende budsjettrammer.

10 Merknader til lovforslagene

Til lovens tittel

Det foreslås at lovens tittel endres til «lov om regjeringsmedlemmers, statssekretærers og politiske rådgiveres verv og økonomiske interesser».

Til § 1

I første ledd første punktum foreslås å utvide virkeområdet for bestemmelsen ved at Kongen i statsråd får hjemmel til å pålegge statssekretærer og politiske rådgivere å registrere sine verv og økonomiske interesser. I dag er det kun regjeringsmedlemmer som kan pålegges å registrere sine verv og økonomiske interesser.

Andre punktum regulerer når opplysningene om verv og økonomiske interesser skal tas ut av registeret. Som følge av endringen i første ledd, må bestemmelsen angi når en statssekretær eller politisk rådgivers opplysninger skal slettes fra registeret. Det foreslås at tidspunktet for når opplysningene skal tas ut av registeret skal være tilsvarende for regjeringsmedlemmer, statssekretærer og politiske rådgivere. Det innebærer at opplysningene skal slettes fra registeret når et regjeringsmedlem, en statssekretær eller en politisk rådgiver har fratrådt sin stilling.

Tilråding

Kommunal- og distriktsdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endringer i lov om registrering av regjeringsmedlemmers verv og økonomiske interesser (hjemmel for registreringsplikt for statssekretærer og politiske rådgivere).

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak til lov om endringer i lov om registrering av regjeringsmedlemmers verv og økonomiske interesser (hjemmel for registreringsplikt for statssekretærer og politiske rådgivere) i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til lov om endringer i lov om registrering av regjeringsmedlemmers verv og økonomiske interesser (hjemmel for registreringsplikt for statssekretærer og politiske rådgivere)

I

I lov 30. november 2012 nr. 70 om registrering av regjeringsmedlemmers verv og økonomiske interesser gjøres følgende endringer:

Lovens tittel skal lyde:

Lov om registrering av regjeringsmedlemmers, statssekretærers og politiske rådgiveres verv og økonomiske interesser.

§ 1 skal lyde:

Kongen i statsråd kan pålegge regjeringsmedlemmer, statssekretærer og politiske rådgivere å registrere sine verv og økonomiske interesser i et register som er tilgjengelig for allmennheten. De registrerte opplysningene skal tas ut av det elektroniske registeret etter at vedkommende har fratrådt som regjeringsmedlem, statssekretær eller politisk rådgiver.

II

Loven gjelder fra den tid Kongen bestemmer.