Ifølge vedlagte adresseliste

Deres ref

Vår ref

Dato

200902447-/ELR

26.06.2009

Høring - NOU 2009: 14 Et helhetlig diskrimineringsvern

Barne- og likestillingsdepartementet sender med dette
på høring NOU 2009: 14 Et helhetlig diskrimineringsvern.

Utvalget ble oppnevnt ved kongelig resolusjon 1. juni  2007.  Den foreliggende utredningen NOU 2009:
14 omfatter:

Forslag til en samlet
diskrimineringslov.

Innføring av et
grunnlovsvern mot diskriminering.

Spørsmål om
ratifikasjon av protokoll nr. 12 til Den europeiske menneskerettskonvensjon.

I samsvar med mandatet ga utvalget 11. januar 2008 en
delinnstilling NOU 2008: 1 Kvinner og homofile i trossamfunn, som har
vært på høring og ble fulgt opp av departementet i Ot.prp.
nr. 79 (2008-2009).

Her følger en oversikt over hovedpunktene i
lovforslaget:

1 En samlet diskrimineringslov mv.

Utvalget foreslår en ny samlet lov mot diskriminering
som skal erstatte likestillingsloven, lov mot etnisk diskriminering og
diskriminerings- og tilgjengelighetsloven, samt enkelte bestemmelser i
arbeidsmiljøloven kapittel 13.

Saklig
virkeområde

Utvalget foreslår at loven i utgangspunktet skal
gjelde på alle samfunnsområder. Utvalgets flertall foreslår
at loven ikke skal gjelde familieliv og andre rent personlige forhold.  Mindretallet foreslår at loven
skal gjelde også på disse områder, men ikke håndheves
av ombudet og nemnda (likestillingslovens løsning).

Vernede
diskrimineringsgrunnlag

Loven skal gi vern mot diskriminering på grunn av
kjønn, graviditet, permisjon ved fødsel og adopsjon, etnisitet,
funksjonsnedsettelse, seksuell orientering, religion, livssyn, politisk syn og
alder. Dette er en videreføring av diskrimineringsgrunnlagene som er
vernet etter gjeldende diskrimineringslover, men utvider diskrimineringsvernet
på grunn av seksuell orientering og politisk syn, som i dag kun er vernet
når det gjelder arbeid og bolig.

Utvalgets flertall foreslår at lovens liste over
diskrimineringsgrunnlag suppleres med en sekkekategori, som innebærer at
også ”andre liknende vesentlige forhold ved en person” kan
påberopes under diskrimineringsvernet. Loven vil da i særlige
urimelige eller usaklige enkelttilfeller kunne påberopes av overvektige,
transpersoner, rusavhengige, straffedømte, personer med omsorgsoppgaver
mfl.

Særlig om
diskriminering på grunn av alder

Utvalget mener alder står i en særstilling,
fordi forskjellsbehandling på grunn av alder oftere vil være saklig
enn for de øvrige grunnlagene. Utvalget mener det er behov for et vern
mot aldersdiskriminering også utenfor arbeidslivet, men at det ikke er
hensiktsmessig med et bredt forbud når forskjellsbehandling på
grunn av alder i svært mange tilfeller bør aksepteres. Utvalgets
flertall foreslår at det generelle forbudet mot aldersdiskriminering kun
skal gjelde i arbeidslivet som i dag. Loven kan likevel påberopes (under
sekkekategorien) på andre områder enn arbeidsforhold, for eksempel
med hensyn til prioriteringer i helsevesenet og når det gjelder
forsikring. Loven skal ikke få konsekvenser for honnørrabatter
eller aldersgrenser knyttet til for eksempel kjøp av alkohol og retten
til å ta førerkort mv.

Utvalget foreslår også at generelle
aldersgrenser som følger av lov, forskrift eller landsomfattende
tariffavtale, og som er begrunnet i saklige formål (som f. eks. helse og
sikkerhet), ikke skal være i strid med forbudet mot diskriminering
på grunn av alder.

Unntak for saklig
forskjellsbehandling

Utvalget foreslår en generell bestemmelse som sier at
diskrimineringsforbudet ikke gjelder saklig forskjellsbehandling. Denne
generelle regelen skal erstatte gjeldende unntaksregler. De særlige
unntakene som gjelder for trossamfunn videreføres derfor ikke. Dette
innebærer ingen endring i den faktiske unntaksadgangen.

Ikke vern for
juridiske personer

Utvalget foreslår kun vern mot forskjellsbehandling
for mennesker/individer, og ikke for virksomheter (juridiske personer).

Offentlige
myndigheters aktivitetsplikt

Utvalget foreslår at offentlige myndigheters
aktivitetsplikt skal omfatte alle lovens diskrimineringsgrunnlag. Det
foreslås ikke en særskilt redegjørelsesplikt knyttet til
dette.

Arbeidsgivers
aktivitetsplikt

Utvalget foreslår at arbeidsgivers plikt til å
arbeide aktivt for likestilling utvides til å omfatte alle lovens diskrimineringsgrunnlag,
og at aktivitetsplikten formuleres slik at den kan innarbeides i virksomhetenes
systematiske helse-, miljø- og sikkerhetsarbeid. Plikten foreslås
håndhevet av Arbeidstilsynet. Redegjørelsesplikten oppheves.
Formålet er å effektivisere likestillingsarbeidet ved at dette tas
inn i allerede gjeldende plikter til HMS-arbeid, og ved å styrke
håndhevingen gjennom Arbeidstilsynets tilsyn, pålegg mv.

Opplysningsplikt om
lønn

Det foreslås at arbeidsgiver skal ha en
opplysningsplikt om lønn ved mistanke om lønnsdiskriminering.
Formålet er å effektivisere retten til ikke å bli
diskriminert ved lønnsfastsettelsen og retten til likelønn. Opplysninger
om lønn kan kreves fremlagt av tillitsvalgte og verneombud.

Oppreisning og
erstatning – ansvar uten hensyn til skyld i arbeidsforhold

Utvalget foreslår at arbeidsgiver skal være
ansvarlig for å betale oppreisning (kompensasjon for krenkelsen/
ikke-økonomisk skade) og erstatning (kompensasjon for økonomisk
tap) ved diskriminering i strid med loven, uavhengig av om arbeidsgiver kan bebreides
for dette. På andre områder enn arbeidslivet er det vilkår
for å ilegge oppreisning og erstatning av den som har diskriminert kan
bebreides. Ved diskriminering på grunn av ”andre liknende
vesentlige forhold ved en person”, kreves det at den som har diskriminert
er å bebreide for å oppnå erstatning, mens det for å
oppnå oppreisning kreves grov uaktsomhet. For å få oppreisning
og erstatning må den diskriminerte, som i dag, reise søksmål
for domstolene. Ombudet og nemnda skal ikke ha myndighet til å ilegge
oppreisning og erstatning.

Videreføring av
gjeldende regler

Utvalget foreslår at reglene om delt bevisbyrde blir
videreført, også for diskrimineringsgrunnlagene seksuell
orientering og politisk syn på alle samfunnsområder.  Utvalget foreslår ingen endringer
i ombudets og nemndas myndighet.

Gjeldende bestemmelse om retten til likelønn for
samme arbeid eller for arbeid av lik verdi uavhengig av kjønn
videreføres i en egen bestemmelse om likelønn. Bestemmelsen
omfatter kun kjønn, men forbud mot diskriminering ved
lønnsfastsettelsen følger av det generelle
diskrimineringsforbudet for samtlige diskrimineringsgrunnlag.

Gjeldende regler om universell utforming og individuell
tilrettelegging, krav til læremidler, kjønnsrepresentasjon i
offentlige utvalg, forbud mot innhenting av opplysninger ved ansettelse,
ombudets og nemndas myndighet, samt forbud mot trakassering, instruks,
gjengjeldelse og medvirkning til diskriminering videreføres.

Offentlige
anskaffelser. Egenerklæring om likestilling

Utvalget foreslår at leverandører som gir
tilbud om levering av varer og tjenester, samt bygge- og anleggsarbeider skal
levere egenerklæring der det bekreftes at virksomheten som arbeidsgiver
oppfyller plikten til å arbeide aktivt for likestilling etter diskrimineringsloven.
Utvalget foreslår at manglende egenerklæring skal gi grunnlag for
å avvise tilbudet fra leverandøren.

2 Tilleggsprotokoll nr. 12 til Den Europeiske Menneskerettskonvensjon
(EMK)

Tilleggsprotokollen gir et generelt diskrimineringsvern.
Utvalgets flertall er mot ratifisering (dvs. at Norge forplikter seg etter
protokollen) først og fremst fordi protokollen gir vern mot
diskriminering for juridiske personer og fordi rekkevidden av forpliktelsene
etter protokollen er svært usikre. Dersom konvensjonen likevel
ratifiseres, mener utvalgets flertall at konvensjonen inkorporeres (dvs. tas
inn i norsk rett) i ny lov mot diskriminering. Utvalgets flertall anbefaler
altså ikke at tilleggsprotokollen inkorporeres i menneskerettsloven, som
ville innebåret at tilleggsprotokollen gis forrang foran norsk lov dersom
det er motstrid mellom norsk rett og rettigheter etter protokollen.

3. Grunnlovsvern mot diskriminering

Utvalget foreslår at det skal tas inn en bestemmelse
om ikke-diskriminering i Grunnloven. Utvalgets flertall går inn for en
grunnlovsbestemmelse om ikke-diskriminering som innebærer at
grunnlovsbestemmelsen vil fungere som en skranke for lovgivningen, slik at
lovbestemmelser i strid med ikke-diskrimineringsprinsippet i Grunnloven kan
settes til side av domstolene.

Høringsrunden

NOU 2009: 14 Et
helhetlig diskrimineringsvern og liste over høringsinstansene
følger vedlagt. Organisasjoner som ikke står på
høringslisten kan også uttale seg. Departementet ber
høringsinstansene vurdere eventuelle underliggende instansers behov for
å avgi uttalelse. Vi ber også om at paraplyorganisasjoner mv. som
Menneskerettsalliansen, FFO, SAFO, FOKUS, Samarbeidsrådet for tros- og
livssynssamfunn mv. vurderer og eventuelt innhenter høringsuttalelse fra
sine medlemsorganisasjoner eller tilknyttede instanser. Utredningen er
publisert på departementets hjemmeside på adressen:

http://www.regjeringen.no/nb/dep/bld/dok/nouer/2009/nou-2009-14.html?id=566624

Barne- og likestillingsdepartementet ber om
høringsinstansenes syn på lovutvalgets forslag i NOU 2009:
14. Høringsfristen er 30.
desember 2009.

Med hilsen

Arni Hole (e.f.)                                                                Inge
Ovesen

Ekspedisjonssjef                                                             Avdelingsdirektør

Vedlegg: NOU 2009: 14 Et helhetlig diskrimineringsvern og
liste over høringsinstanser