Enkelt og greit

Som innbygger møter du det offentlige i mange situasjoner og faser i livet. Da skal de offentlige tjenestene være tilgjengelige og forståelige. Tjenestene skal også være effektive.

Innbyggerne i Norge er fornøyde med å bo og leve i Norge. Sammenliknet med innbyggerundersøkelsen 2010 er tilfredsheten med offentlige tjenester jevnt over god og stigende. Innbyggerne mener de får mer kvalitet for skattepengene i dag enn i 2010. Likevel er det flere områder som trenger fornying, effektivisering og forenkling.

Derfor inviterte vi alle til å komme med innspill på hva som kan forbedres. Vi spurte:

Hvilke tjenester kan det offentlige levere på en bedre måte?

Hva bør det offentlige slutte med?

Hvilke tjenester savner du?

Vi har fått over 300 innspill fra innbyggere, frivillige organisasjoner og ansatte i offentlig sektor. Vi åpnet en blogg for forslag, vi spurte brukerorganisasjonene, og vi inviterte til samråd for å få forslag. I denne rapporten presenterer vi 45 tiltak som vil forenkle hverdagen for deg og meg.

Noen av tiltakene er vi allerede i gang med. Andre tiltak må vi bruke litt mer tid på – for eksempel på områder som krever endringer i regelverk.

Tusen takk til alle som har kommet med innspill.

Jens Stoltenberg

Rigmor Aasrud

Statsminister

Fornyings-, administrasjons- og kirkeminister

Enklere for deg og meg

1. Enklere å søke om foreldrepenger

Vi har en god og fleksibel foreldrepengeordning i Norge. Regelverket for foreldrepenger er imidlertid komplisert. Mange foreldre mener skjemaene er vanskelige å fylle ut. I dag kan du heller ikke søke om foreldrepenger digitalt. Det krever dessuten mye ressurser i NAV å administrere foreldrepengeordningen. Regjeringen vil derfor lage nye digitale løsninger, men også forenkle regelverket slik at det blir enklere og mer fleksibelt å søke om foreldrepenger.

Hvert år fødes om lag 60 000 barn i Norge. De fleste foreldre har rett til permisjon med lønn, men for å få det, må begge foreldre søke NAV om foreldrepenger. I 2010 kom det hele 550 000 henvendelser til NAV om foreldrepengeordningen. Mange av dem var spørsmål om hvordan man skal fylle ut søknaden.

For å bedre servicen overfor brukerne har NAV opprettet en «foreldrepenge-chat» og en egen Facebook-side om temaet, hvor foreldre umiddelbart kan få svar på spørsmål knyttet til foreldrepenger. Disse tiltakene er blitt godt mottatt.

Som et ledd i IKT-moderniseringsprogrammet i NAV er det planlagt utviklet nye løsninger for foreldrepenger i 2016/2017. Det vil blant annet omfatte selvbetjeningsløsninger og en foreldrepengekalkulator som gjør at foreldre enkelt kan se hvordan de kan fordele permisjonen mellom seg og hvor mye de vil få utbetalt.

Regjeringen har hatt på høring forslag til endringer for å gjøre foreldrepengeordningen enklere og mer fleksibel både for foreldrene og for NAV. Om man ønsker utsettelse av permisjonen i dag, må man sende søknad om utsettelse med dokumentasjon til NAV. I høringen er det foreslått å endre dette kravet, slik at foreldrene selv kan bestemme når de vil ta ut foreldrepengedagene innen barnet fyller tre år. Departementet arbeider med oppfølging av høringen.

Regjeringen vil vurdere ytterligere regelendringer. En viktig kilde til alle henvendelsene knyttet til foreldrepenger, er at det må fattes et enkeltvedtak hver gang noe skal endres. I dag kreves det for eksempel enkeltvedtak om man ønsker gradert uttak eller om man vil endre fordelingen av permisjonsdager mellom mor og far. Regjeringen tar sikte på å endre regelverket slik at foreldrepengeordningen blir enklere både for foreldrene og for NAV.

2. Mulighet til å sende gps-data, bilder og video til nødsentralene

Når ulykken er ute, ringer man nødtelefonen. I dag kan nødsentralene ta imot informasjonen du gir muntlig. Over 70 prosent av befolkningen har smarttelefoner, som gir mulighet til å formidle bilder, video og nøyaktig informasjon om hvor ulykken har skjedd. Regjeringen tar sikte på å tilrettelegge for at man kan sende sms, mms og gps-data fra ulykkessted til nødetat.

Med smarttelefoner kan det legges til rette for å overføre informasjon fra personer som er i nødssituasjoner til nødetatene. I dag baserer etatene seg i hovedsak på muntlig informasjon fra publikum via meldenumrene 110, 112 og 113.

Regjeringen mener det er positivt at det utvikles løsninger for å bedre kommunikasjon mellom nødmeldetjenesten og publikum. I forbindelse med nødnettutbyggingen legges det teknisk til rette for at publikum skal kunne sende nødmeldinger via sms, mms og e-post direkte til nødetatene. Teleoperatørene må i tillegg tilrettelegge for at nødmeldinger som sendes på sms, mms og e-post, formidles til korrekt geografisk nødmeldesentral hos de tre nødetatene. Før ordningen iverksettes, må det etableres sikkerhet for at publikum kan sende digitale meldinger og vite at de går gjennom systemene og at de kommer fram til rett nødetat og sentral. I tillegg må nødetatene vite at meldingene kommer, og de må ha etablert systemer og rutiner for å håndtere disse. Nødmeldesentralene kan i dag ikke motta posisjonsdata direkte fra publikum.

eCall

eCall, eller Pan-European in-vehicle emergency call system, er et initiativ fra EU-kommisjonen. Tiltaket følges opp nasjonalt av Samferdselsdepartementet. eCall innebærer at alle kjøretøy som typegodkjennes innenfor EU/EØS, på sikt skal ha et innebygget system som ved en ulykke automatisk etablerer et oppkall til nødnummeret 112. eCall ringer automatisk opp nærmeste nødmeldetjeneste, overfører informasjon om bilens geografiske posisjon, kjøreretning, identifikasjon av kjøretøyet og informasjon om hendelsen. Det opprettes også en taleforbindelse fra bilen slik at umiddelbar hjelp kan gis muntlig. eCall skal også kunne utløses manuelt av føreren av bilen. EU-kommisjonen anslår at eCall vil redusere utrykningstiden med mellom 40 og 50 prosent, og dermed redusere antallet drepte og hardt skadde i trafikken.

3. Helseattester skal samordnes

Nærings- og handelsdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet vil i samarbeid med Samferdselsdepartementet samordne dagens ulike helseattester.

For en rekke yrker kreves det helseattest. Det gjelder blant annet for sjåfører, røykdykkere og de som jobber på skip og offshore. I dag finnes det flere forskjellige attester for ulike aktiviteter, og av og til kreves flere attester innenfor ett og samme yrke. Attestene må oppdateres jevnlig. Ofte må en spesialistlege gjennomføre helseundersøkelsen. Dette gir merarbeid for legene. Det er dessuten tidkrevende og mye å holde orden på for de som trenger attester.

Nærings- og handelsdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet vil sette i gang arbeid for å samordne helseattester.

4. Enklere for utlendinger å jobbe i Norge

Arbeidstakere fra land utenfor EU/EØS må ha oppholdskort for å kunne jobbe i Norge. I 2012 kom det 39 800 arbeidsinnvandrere til Norge. Av disse var 9 600 fra land utenfor EU/EØS. I tillegg kom det 11 900 familiemedlemmer til arbeidsinnvandrere fra EU/EØS land.

I dag må mange møte opp to ganger når de skal få oppholdskort. Justis- og beredskapsdepartementet vil i samråd med Arbeidsdepartementet vurdere om det er nok å møte opp én gang.

En faglært arbeidssøker utenfor EØS-området må vanligvis møte opp to ganger hos myndighetene. Første gang ved søknad om oppholdstillatelse, andre gang når søknad er innvilget. Det tas da foto og fingeravtrykk (biometri) til bruk i oppholdskortet. Hvis foto og fingeravtrykk kunne avgis ved første møte og oppbevares frem til produksjon av oppholdskort, vil det redusere behovet for å møte opp på nytt etter at søknad er innvilget. En slik løsning ville spart både søkere og staten for tid og ressurser. Samtidig kan kontrollhensyn tilsi at det er nødvendig med personlig oppmøte også etter at oppholdstillatelse er innvilget.

Justis- og beredskapsdepartementet vil vurdere muligheten for løsninger som innebærer at arbeidsinnvandrere kun trenger å møte personlig én gang. Dette forutsetter at biometridata kan oppbevares i søknadsperioden, og at det er gode rutiner for sletting av biometridata, for eksempel ved avslag på søknaden. En slik løsning vil i så fall kreve regelverksendringer.

Servicesentre for utenlandske arbeidstakere

For å hjelpe arbeidsinnvandrere til raskt å komme i arbeid, har Arbeidstilsynet, politiet, Skatteetaten og Utlendingsdirektoratet etablert Servicesentre for utenlandske arbeidstakere. Ved sentrene får man blant annet informasjon om oppholdstillatelse i Norge, om innmelding i folkeregisteret og om rettigheter og plikter i norsk arbeidsliv. På servicesentrene er det medarbeidere som snakker flere språk. Det finnes sentre i Stavanger, Oslo og Kirkenes. I 2012 var det over 74 000 besøkende i Oslo.

5. Ansvar for betaling av årsavgiften for kjøretøy

Den som eier et kjøretøy per 1. januar, har ansvar for å betale årsavgiften. Påregistreres kjøretøyet i løpet av året, blir eier ved registreringstidspunktet ansvarlig for avgiften. Hvis kjøretøyet er solgt i begynnelsen av året og tidligere eier ikke har betalt avgiften, kan ny eier kreves for denne. Hvis den som har kjøpt kjøretøyet etter 1. januar ikke betaler etter purring, kan tidligere eier kreves.

Uklarhet og uenighet om ansvaret for betalingen kan gi plunder og strid mellom selger og kjøper. Det vil derfor bli etablert en arbeidsgruppe for å se på mulige endringer i regelverket slik at problemer omkring ansvar for årsavgiften ved eierskifter kan reduseres eller fjernes. Eventuelle endringer bør ikke gi mer administrasjon eller føre til tapte avgiftsinntekter.

6. Fjerne krav om å ha med seg førerkort i Norge

I dag må alle ha med førerkort når man er ute og kjører. Dersom det blir mulig å identifisere personer og slå opp i et register for å sjekke hva du har lov til å kjøre, vil det ikke lenger være nødvendig å ha med førerkort.

Regjeringen ønsker på sikt at man skal slippe å bli ilagt gebyr når man ikke har med seg gyldig norsk førerkort ved kontroll under kjøring i Norge. Dette forutsetter at myndighetene på en enkel måte kan slå opp i førerkortregisteret for å sjekke at vedkommende har gyldig førerrett. Det vil ta tid før den praktiske løsningen for dette er på plass, og regjeringen vil komme tilbake til saken da.

Utlevering av hjelpemidler

Utgifter til transport fra hjelpemiddelsentralen til og fra fast mottakssted i kommunen, dekkes av folketrygden. Kommunen plikter å dekke utgiftene til transport fra mottaksstedet og til brukeren. Folketrygden kan også dekke utgiftene til transport fra hjelpemiddelsentralen til brukeren dersom dette ikke medfører vesentlige merutgifter. Det er fortrinnsvis hjelpemidler som skal monteres av leverandør eller hjelpemiddelsentral som leveres direkte hjem til bruker eller for eksempel arbeidsstedet. Bruker kan be om en annen leveringsadresse, for eksempel arbeidsplassen, ved søknad om hjelpemiddel. Dette vil i de aller fleste tilfeller bli etterkommet.

7. Enklere å få tilgang på saksbehandlere

Det kan være frustrerende og tidkrevende å møte opp på et offentlig kontor uten å vite når du får snakke med en saksbehandler. Flere innbyggere etterlyser muligheten for å lage en timeavtale på forhånd, slik man nå gjør på de fleste legekontorer.

Etter hvert bruker stadig flere selvbetjeningsløsninger på nett, og stadig færre har behov for å møte opp på et offentlig kontor. De som av ulike grunner har behov for å møte en saksbehandler fysisk, bør normalt slippe å vente lenge på tur. Offentlige kontorer med mye publikumskontakt, bør organisere seg slik at ventetiden for publikum blir lav, for eksempel ved å tilby timeavtale. Et eksempel er Skatteetaten som arbeider med å utvikle en bookingløsning slik at skatteyter via skatteetaten.no skal kunne bestille telefontid med veileder i Skatteopplysningen.

Tilbud om tilbakeringing

Kontakten mellom brukere og det offentlige skal framover først og fremst skje gjennom selvbetjeningsløsninger på nett. Likevel vil man innimellom ha behov for å ringe til en offentlig etat.

Noen etater, slik som Skatteetaten, har innført tilbakeringingsfunksjon. Da slipper folk å stå i telefonkø, men blir oppringt når saksbehandler er ledig. Det betyr også at de svakest stilte ikke blir ekskludert fra telefontjenestene på grunn av prisen for å stå i kø.

Kontaktsenter for telefonhenvendelser til NAV

Gjennom IKT-moderniseringsprogrammet i NAV planlegger NAV å utvikle brukervennlige selvbetjeningsløsninger som skal redusere behovet for fysisk oppmøte eller telefonkontakt med brukerne. NAV har opprettet egne kontaktsentre for telefonhenvendelser som allerede har gitt en betydelig forbedring av svartider ved telefonhenvendelser til NAV.

8. Forenkling for frivillige organisasjoner

Norge er i verdenstoppen på sivilt engasjement, medlemskap og deltagelse. Det er viktig at frivillige ikke møtes av unødig byråkrati, men kan bruke engasjementet på det de brenner for.

Frivillighetsregisteret ble opprettet etter ønske fra frivillig sektor for å styrke samhandlingen mellom staten og frivillig sektor. I dag er nærmere 29 000 organisasjoner registrert i Frivillighetsregisteret. Gjennom Frivillighetsregisteret kan organisasjonene søke på grasrotandel og mva-kompensasjon. På sikt vil flere støtteordninger bli knyttet til Frivillighetsregisteret.

Kulturdepartementet har startet et arbeid for å forenkle innrapportering av data til Frivillighetsregisteret. Kulturdepartementet gjennomgår nå alle statlige tilskuddsordninger som frivillige organisasjoner kan søke på, med sikte på ytterlige forenkling for organisasjonene.

I 2013 vil departementet utarbeide en veileder for tilskuddsforvaltere av statlige tilskuddsordninger som medlemsbaserte barne- og ungdomsorganisasjoner søker på. Veilederen vil gjøre det enklere for de ulike tilskuddsforvalterne å bruke de samme begrepene og stille de samme kravene til søkerne, slik at det blir enklere å søke om tilskudd.

I tillegg er reglene for mva-kompensasjon blitt enklere. Blant annet har man økt grensen for når autorisert revisor kreves, og kravet om hvor lenge dokumentasjon må oppbevares, er redusert.

9. Enklere å folkeregistrere adoptivbarn

Når et adoptivbarn kommer til Norge, skal barnet oppføres i folkeregisteret. Ifølge Adopsjonsforum har skattekontorene noe varierende praksis knyttet til denne registreringen. Dette kan føre til at adoptivforeldrene på forhånd ikke vet hvilken informasjon skattekontoret trenger.

Adoptivforeldrene vet ikke alltid hvilke papirer de må ha med og hvilken informasjon skattekontoret trenger for folkeregistreringen. Familiene må derfor ofte møte opp flere ganger hos skattekontorene før registreringen er i orden.

Finansdepartementet har bedt Skattedirektoratet vurdere om det er behov for å klargjøre regelverk, prosedyrer eller veiledning til berørte parter i tilknytning til folkeregistrering av adoptivbarn. Skattedirektoratet vil med det første sende et skriv til Adopsjonsforum med informasjon om de folkeregisterrelaterte reglene som gjelder i disse sakene.

10. Enklere å sende inn klage til NAV

Regjeringen ønsker at klageordninger skal være enkle å forstå og enkle å bruke. Alle har rett til å klage på et vedtak fra det offentlige. Det er likevel mange som lurer på hvordan man skal gå fram for å klage, og mange som ikke kjenner til rettighetene sine om man er uenig i et vedtak.

NAV har opprettet et eget klagesenter, NAV Klageinstans. Alle klager til NAV kan sendes inn via nav.no, og klageinstansen sørger deretter for at klagen sendes videre til riktig del av NAV. Dermed slipper klageren å måtte finne riktig klageinstans innenfor NAV-systemet.

11. Kravet om rett kopi fjernes

Kunnskapsdepartementet tar sikte på å fjerne kravet om å ha «rett kopi»-stempel.

NOKUT (Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen) er pålagt å kreve «rett kopi»-stempel på alle vitnemål de vurderer. Etter NOKUTs vurdering er dette avleggs, fordi de uansett kontrollerer om vitnemålsopplysningene er korrekte. Dermed har ikke kopistempelet lenger noen reell funksjon. Å fjerne «rett kopi»-kravet vil gjøre det enklere for søkeren å få sendt inn søknaden til NOKUT, og det vil det ta kortere tid til han eller hun får svar.

Krav om «rett kopi» i søknadsprosesser gjelder for flere områder enn søknad om godkjenning av utdannelse hos NOKUT. I første omgang tar Kunnskapsdepartementet sikte på å endre «Forskrift om kvalitetssikring og kvalitetsutvikling i høyere utdanning».

12. Enklere å kombinere arbeid og uføretrygd

Ny uføretrygd fra folketrygden skal etter planen innføres i 2015. Beregningen av uføretrygden skal bli betraktelig enklere enn for dagens uføretrygd. I tillegg skal det innføres en ny og fleksibel ordning for å kombinere uføretrygd og arbeid, også for de som har en uførepensjon fra før 2015.

I dag kan det være komplisert og vanskelig å kombinere arbeid og uføretrygd. Det innebærer at trygdede som ønsker og er i stand til å kombinere arbeid og trygd, ikke gjør det, fordi de er redd for å miste trygderettighetene sine.

Med den nye ordningen kan man ha arbeidsinntekt tilsvarende 0,4 G (tilsvarer ca. 34 000 kroner) uten at det fører til reduksjon i uføretrygden. Ved høyere inntekt enn 0,4 G (eller 60 000 fram til 2018 for dagens uførepensjonister), skal bare den delen av inntekten som overstiger beløpsgrensen, gi en reduksjon i utbetalt uføretrygd. Uføregraden vil ikke – i motsetning til i dag – bli påvirket av inntekten. Ny uføretrygd skal skattlegges som lønn, slik at det blir lettere å se de økonomiske konsekvensene av å gå over på trygd og av å kombinere trygd med arbeidsinntekt.

13. Mer forutsigbart å beregne egenandel for sykehjemsopphold

Mange har opplevd at regningen for sykehjemsopphold ved død kommer etter oppgjør av boet. Helse- og omsorgsdepartementet har startet et arbeid med sikte på å endre regelverket slik at oppgjøret blir mer forutsigbart.

Regelverket om egenandeler for sykehjemsopphold gjør at kommunen trenger informasjon om siste likningsoppgjør før egenandelen kan beregnes. I de tilfellene likningsoppgjøret kommer etter booppgjøret (normalt utgangen av påfølgende kalenderår), skaper dette store utfordringer for arvingene.

Helse- og omsorgsdepartementet vil se på mulige løsninger for å gjøre dette mer forutsigbart.

14. Enklere og mer effektiv behandling av byggesaker

Saksbehandlingen i byggesaker kan oppleves komplisert og omfattende. Regjeringen vil før sommeren foreslå en rekke forenklinger i et lovforslag om plan- og bygningsloven. For innbyggerne vil dette bety at tid spares og at investeringer kommer raskere i bruk.

Kommunal- og regionalministeren vil presentere forslagene når de sendes på høring sommeren 2013. I proposisjonen vil det komme flere forslag til Stortinget, knyttet til blant annet når folk trenger å sende søknad, tidsfrister, ferdigattester for eldre bygg og behandling av offentlige reguleringsplaner.

15. Enklere å få oppgitt bolignummer ved flytting

På Statens kartverks nettsider er det laget en oversikt over hvor man må ringe for å få tak i bolignummeret på leiligheten sin.

Når man skal flytte, må man melde flytting til folkeregistret. Mange må oppgi bolignummeret på flytteskjemaet. Bolignummeret er ikke lett å finne hvis det ikke står i dørkarmen der du skal flytte. Kartverket har nå laget en egen nettside med oversikt for samtlige kommuner over hvem som kan være behjelpelig med å finne frem bolignummer. Skatteetaten har nylig lagt en direkte internettlenke fra sine informasjonssider om flytting til Kartverkets oversikt.

16. Skriftlig vurdering for elever med spesialundervisning reduseres til én gang per år

Kunnskapsdepartementet har fremmet et lovforslag om å redusere rapporteringene for elever med spesialundervisning fra to til én gang per år.

I dag skal alle elever med spesialundervisning få en skriftlig oversikt over opplæringen de har fått og en vurdering av sin utvikling to ganger i året. Regjeringen har foreslått å endre dette kravet om halvårsrapport, slik at det blir krav om én skriftlig rapportering i året i stedet for to. Hensikten med forslaget er å redusere rapporteringsbyrden i skolen og å gi eleven en bedre vurdering av deres utvikling. Elevene skal fortsatt ha underveisvurderinger etter de ordinære regler i opplæringsloven med forskrifter.

Et digitalt møte med det offentlige

17. Elektronisk tinglysing

Tinglysing er en offentlig registrering av for eksempel pant og avtale om rettigheter og forpliktelser mellom parter i forbindelse med kjøp av fast eiendom eller boretter. I dag må brukerne sende papirdokumenter til Statens kartverk når de kjøper eiendom. Kartverket foretar årlig 1,2 millioner registreringer i tinglysing av fast eiendom og 265 000 tinglysinger av borettsandeler.

Kartverket har igangsatt et pilotprosjekt for elektronisk tinglysing. I dag omfatter e-tinglysing nye pantedokumenter og sletting av disse, sletting av øvrige pantedokumenter og håndtering av utlegg og konkursbegjæringer fra Namsmannen. Pilotløsningen omfatter også elektronisk tinglysing av enkelte skjøter og såkalte skjøtepakker.

Målet er at all tinglysing skal skje elektronisk. eTinglysing vil gjøre at tinglysing av rettstiftelser kan skje 24 timer i døgnet og bekreftes i løpet av sekunder.

Et slikt tinglysingssystem vil gi raskere saksbehandling, raskere dokumentprioritet, økt kvalitet og bortfall av innsendingskostnader. I tillegg vil det gi bedre tilgjengelighet på kundesenteret, fordi man ikke lenger vil få henvendelser dit om status på et tinglysningsdokument. Ikke minst er fullelektronisk tinglysing tidligere beregnet å ha betydelig samfunnsøkonomisk nytte.

For å få til fullelektronisk tinglysing må det blant annet utvikles et helt nytt saksbehandlingssystem.

18. Det blir enklere selvbetjening for pasientreiser

Regjeringen vil lage en bedre og enklere selvbetjeningsløsning for pasientreiser.

Pasientreiser er reiser til og fra offentlig godkjent behandling. Du har rett på å få dekket billigste reiserute til og fra behandlingsstedet. Mange pasienter klager på at saksbehandlingstiden er lang og at skjemaene for refusjon ikke er digitalisert.

Refusjonsordningen for pasientreiser skal forenkles og være tilgjengelig via helsenorge.no. Ordningen skal bli enklere med standardsats, færre dokumentasjonskrav og etablering av elektronisk løsning. Målet er å sikre en enklere løsning for brukerne, størst mulig grad av likebehandling og en kostnadseffektiv administrasjon av ordningen. Den konkrete løsningen skal utredes nærmere, og arbeidet er allerede satt i gang. Dette omfatter tekniske løsninger, behov for endringer i lov- og regelverk og økonomiske og administrative konsekvenser.

19. Alle lønnstakere får elektronisk skattekort

Skatteetaten utvikler et elektronisk skattekort, kalt eSkattekort. eSkattekortet vil bli tatt i bruk i utgangen av 2013 for inntektsåret 2014.

Lønnsmottakere mottar i dag skattekort på papir fra Skatteetaten og må selv levere kortet videre til arbeidsgiver. eSkattekortet innebærer at arbeidsgiverne henter opplysningene digitalt fra Skatteetaten via Altinn. De viktigste lettelsene er at lønnstakerne ikke lenger trenger motta skattekort i posten og så selv måtte levere videre til arbeidsgiver. Det vil dessuten være en klar forenkling for arbeidsgiverne.

20. Enklere med skattekort når man flytter tilbake til Norge

Når skattekort skal bestilles ved tilbakeflytting til Norge, er dette ikke mulig å gjennomføre elektronisk. Det finnes heller ikke et eget skjema for å bestille skattekort.

I dag finnes ingen informasjon om hvordan dette skal gjøres, og man må ringe til Skatteetaten for å løse dette. Det er tungvint og tidkrevende.

Med innføringen av elektronisk skattekort vil det ikke lenger være behov for å sende slik søknad før man kommer tilbake. Skatteetaten vil også utarbeide en bedre veiledning om dokumentasjonskrav ved tilbakeflytting til Norge.

21. Selvangivelsen blir stadig bedre og mer effektiv

I perioden 2012–2015 vil Skatteetaten modernisere og videreutvikle systemene for innhenting av grunnlagsdata til selvangivelsen.

Grunnlagsdata er tredjepartsopplysninger som Skatteetaten mottar fra offentlig forvaltning og næringsliv, om for eksempel lønn, lån og renter. Disse opplysningene er avgjørende for at Skatteetaten skal kunne lage forhåndsutfylt selvangivelse for skatteyterne. Moderniseringen og utviklingen vil gi bedre kvalitet i likningen og grunnlag for bedre kontroll på områder med mangelfull rapportering. For innbyggeren betyr det at det blir mindre behov for å rette den forhåndsutfylte selvangivelsen, og det blir færre feil ved likningen.

Forhåndsutfylt selvangivelse

Skatteetaten var en av de første store etatene som brukte IKT gjennomgripende for å forbedre service og effektivitet. Et eksempel som berørte de fleste innbyggerne, var forhåndsutfylt selvangivelse. Å fylle ut selvangivelsen ble tidligere av mange oppfattet som en administrativ byrde. Forhåndsutfylling, automatisering og stilltiende samtykke har gjort arbeidet med selvangivelsen stadig enklere.

22. Innbyggerne får tilbud om elektronisk faktura fra NRK

Alle som bruker nettbank, kan få elektronisk faktura fra NRK. Fornyingsdepartementet vil i tillegg i samarbeid med bankene vurdere hvordan man kan legge til rette for at flest mulig enklest mulig skal få tilbud om elektronisk faktura fra alle aktuelle statlige virksomheter, dersom de ønsker dette.

Frem til 2012 var det ikke mulig å få faktura for NRK-lisens i nettbanken som elektronisk faktura, noe mange innbyggere har ergret seg over. Nå kan alle som bruker nettbank, få elektronisk faktura fra NRK.

86 prosent av oss bruker nettbank. Om man bruker elektronisk faktura, slipper man å motta papirfaktura, taste inn beløp, lange KID-numre og lagre papirfakturaen i permer. I stedet logger man inn i nettbanken og trykker ok. Alle fakturaene vil ligge lagret i nettbanken.

I dag må man inngå avtale om elektronisk faktura med hver enkelt avsender. Regjeringen vil derfor utvide muligheten for bruk av elektronisk faktura fra staten. Alle virksomheter som sender gjentakende fakturaer til privatpersoner, skal tilby elektronisk faktura. Hvis antall fakturaer er så lavt at kostnadene klart vil overstige nytteverdien, er det opp til virksomheten å finne ut om det er fornuftig å innføre. Fornyingsdepartementet vil i tillegg i samarbeid med bankene vurdere hvordan man kan legge til rette for at flest mulig enklest mulig skal få tilbud om elektronisk faktura fra alle aktuelle statlige virksomheter, dersom man ønsker dette.

23. Tjenester fra NAV blir digitale

NAV forvalter ordninger som dagpenger, arbeidsavklaringspenger, sykepenger, pensjon, barnetrygd og kontantstøtte. NAV har igangsatt et IKT-moderniseringprogram som skal utvikle nye rutiner og digitale løsninger for alle statlige ytelsesområder, bortsett fra på pensjonsområdet som allerede har fått nye rutiner og løsninger. Målet er å utvikle enkle, brukervennlig og døgnåpne tjenester på nett.

I fremtiden vil NAV tilby selvbetjeningsløsninger på mange av sine områder, som sykepenger, foreldrepenger, barnetrygd og dagpenger. De digitale løsningene vil gi brukeren oversikt over kommunikasjon med NAV, få opplysninger om saksgang, tidligere vedtak, inn- og utbetalinger og personinformasjon.

Med de nye løsningene vil brukerne slippe å måtte oppgi de samme opplysningene gang på gang. Det gjelder både i tilfeller der man må oppgi de samme opplysningene til ulike deler av NAV, eller de samme opplysningene til NAV og de som NAV samarbeider med, slik som leger, arbeidsgivere og offentlige virksomheter.

Her er noen eksempler på nye løsningene NAV vil utvikle de nærmeste årene:

Skjemaer fra NAV skal være digitale

I dag må nesten alle søknader til NAV sendes i posten. I løpet av 2013/2014 vil de fleste av dagens søknadsskjemaer i NAV kunne sendes digitalt fra NAV.no. Det betyr at du som bruker slipper å skrive ut og fylle ut et papirskjema, for så å sende dem i posten. I stedet logger du inn på NAV.no, fyller ut og sender skjemaet digitalt.

Du skal ha innsyn i egen sak på nav.no

I dag må brukere enten møte opp på NAV-kontoret eller ringe til et kontaktsenter i åpningstiden for å få saksopplysninger eller få status på sin sak. Det er tidkrevende både for brukeren og for NAV.

NAV har planlagt å utvikle selvbetjeningsløsningen «Innsyn i egen sak». Da vil man kunne logge inn på NAV.no blant annet for å få oversikt over sakspapirer, inn- og utbetalinger og status i saken på de fleste av områdene i NAV.

NAV vil opprette digitalt skjema for sykepenger

NAV planlegger å etablere en sikker, elektronisk dialog mellom lege, arbeidsgiver og NAV. Det betyr at det blir mindre rapportering for de tre partene og raskere håndtering av sykepenger. NAV vil også etablere en elektronisk selvbetjeningsløsning for brukeren.

Staten skal gjenbruke data ved sykdom og permisjon

I dag rapporterer arbeidsgivere inn data i forbindelse med sykdom eller permisjon på papir. Alle opplysninger må dessuten fylles ut på nytt hver gang.

I 2015 har NAV planlagt å kunne hente inntektsopplysninger fra arbeidsgivere i forbindelse med behandling av stønader ved sykdom og permisjon. Gjenbruken av informasjon vil ivareta krav til sikkerhet og personvern.

Du skal slippe dobbeltrapportering ved svangerskapspenger

Når arbeidsgiver skal rapportere inn data i forbindelse med svangerskapspenger, må dette i dag gjøres på papir, og alle opplysninger må fylles ut på nytt hver gang.

NAV planlegger å kunne hente inntektsopplysninger direkte fra arbeidsgivere i forbindelse med behandling av svangerskapspenger senest i løpet av 2017. Gjenbruken av informasjon vil ivareta krav til sikkerhet og personvern.

Du skal kunne endre kontoopplysninger på NAV.no

I dag må du sende brev til NAV om du vil endre kontonummer for utbetalinger. Fra høsten 2013 vil du enkelt selv kunne gjøre det ved å logge inn på NAV.no

NAV skal lage digitalt uttrekksskjema og skjema for inntektsopplysninger

Skjema for uttrekk og inntektsopplysninger vil bli mulig å håndtere digitalt innen april 2014. Fra 2015 vil NAV primært benytte inntektsdata innhentet fra arbeidsgiver gjennom EDAG (elektronisk dialog med arbeidsgiver). Brukeren vil da normalt slippe å sende inn inntektsdata til NAV.

Det blir enklere for brukerne å dokumentere saksbehandling og kontakt med NAV

Det er viktig for brukerne å kunne dokumentere hvilken dialog de har hatt med NAV. NAV har blant annet innført et system for logging av alle henvendelser til NAV, slik at dialogen blir dokumentert.

24. Enkel og digital kontroll av byggeplaner, og mer automatisk behandling av byggesaker.

Når man skal bygge, er det en rekke regler som må oppfylles. Det kan ta mye tid å sette seg inn i reglene og fylle ut søknader på riktig måte. Direktoratet for byggkvalitet har begynt pilotering av digitale løsninger for å sjekke at regler overholdes.

ByggSøk er en elektronisk portal for søknader som blant annet sjekker innholdet i en søknad før den sendes elektronisk til kommunen. ByggSøk kan ikke sjekke informasjon som ligger i vedlegg, slik som tegninger og kart. Automatisk tillatelse er derfor ikke mulig i dagens løsning. Direktoratet for byggkvalitet har satt i gang et arbeid for å gjøre det mulig å utvide funksjonaliteten i ByggSøk slik at tillatelse kan gis automatisk i kurante byggesaker. En slik utvidet funksjonalitet vil kreve en betydelig mer avansert teknologisk plattform, noe Direktoratet for Byggkvalitet vil utrede gjennom prosjektet ByggNett.

Det arbeides med å utrede ByggNett som en mulig samhandlingsplattform som vil kunne gi muligheter for økt funksjonalitet i ByggSøk, men også mot andre tjenester innen plan- og byggesaksområdet, både private og offentlige.

Direktoratet har som mål at det i fremtiden skal bli mulig å sjekke tekniske krav til byggverk digitalt, slik at krav til energi, sikkerhet og tilgjengelighet kan kontrolleres tidlig i planleggingen. Dette vil også bidra til bedre design. Direktoratet har lagt vekt på å bruke åpne standarder, slik at andre kan bygge sine systemer på deres og øke verdien av regelsjekkere og andre digitale tjenester.

Direktoratet for byggkvalitet har satt i gang et pilotprosjekt kalt ByggLett for å identifisere mulige tekniske og praktiske hindringer. ByggLett skal bidra til å konkretisere løsninger, men også til å finne ut hva som er mulig å gjøre i fremtiden. Direktoratet for byggkvalitet ønsker involvering fra næringen og offentlige aktører for finne fram til kreative og gode løsninger for alle.

Garasjebyggeren Sjur

Garasjebyggeren Sjur er en av illustrasjonene som er kommet fram i arbeidet med ByggLett, for å vise hva som ville vært enkelt, og som nærmer seg å bli mulig gjennom åpne standarder og samhandlingsplattformen ByggNett. «Sjur» kan med lesebrett tegne garasjen inn på kommunenes kart, få sjekket at alle regler er oppfylt og sende nabovarsel for godkjenning med internett. Godkjenning fra naboene kan også skje elektronisk. Når godkjenning fra naboene er mottatt elektronisk, sendes søknad til kommunen, betaling for søknad skjer elektronisk, og svar fra kommunen skjer også elektronisk. Da er det bare å sette i gang med byggingen. Både «Sjur» og kommunen vil spare mye tid dersom en slik visjon realiseres.

eValg

Regjeringen har startet forsøk med elektronisk valgordning (eValg). eValg vil si at velger avgir sin stemme på internett i stedet for i det fysiske valglokalet.

Det er viktig at velgerne i forsøkskommunene blir godt informert. Dette vil bli gjort ved at Kommunal- og regionaldepartementet sender ut valgkort med informasjon til hver enkelt velger og en brosjyre til hver husstand. Det vil også bli informert på www.valg.no der blant annet en instruksjonsfilm om hvordan man stemmer elektronisk vil være tilgjengelig. I tillegg til at departementet selv vil bruke mediene til å informere, vil forsøkskommunene også bli oppfordret til aktivt å bruke lokalmediene i sitt informasjonsarbeid. Kommunene vil bli oppfordret til å gjennomføre ulike informasjonstiltak for sine velgere, slik som egne nettsider.

25. Digitale planregistre i kommunene gir enklere innsyn og oversikt

Plan- og bygningsloven stiller krav om at alle kommuner som har digitale arealplaner, også skal ha et digitalt planregister. Registeret skal være tilgjenglig for alle på internett. Planregistrene kan dermed også brukes til å sikre publikum enkelt innsyn både underveis i utarbeidelsen av planforslagene og etter at planene er vedtatt.

Kommunene er i plan- og bygningsloven gitt myndighet til å vedta juridisk bindende planer om arealutnyttelsen på sine områder, enten det gjelder utbygging, vern eller annen arealdisponering. Det finnes antakelig opp mot 70 000 arealplaner i Norge. Digitale verktøy bidrar i dag til at planfremstillingen er blitt mer standardisert og likeartet i alle kommuner. Digital lagring av planene letter kommunens mulighet for å holde god oversikt over alle planene, noe som var ganske krevende før. Det er vedtatt at digitale arealplaner med tilhørende saksinformasjon er data som inngår i Norge digitalt-samarbeidet. Det er igangsatt etableringsprosjekter for å få fulldigitale planregistre. Miljøverndepartementet, en del fylker og noen statlige etater har bidratt med økonomisk støtte.

26. Enklere å gjenbruke data i det offentlige

Regjeringen ønsker at nye systemer som inneholder offentlige data, skal lages slik at dataene er tilgjengelige. Fornyingsdepartementet vil også vurdere om det er hensiktsmessig å stille krav om systematiske beskrivelser av hvordan data hentes ut, hva de betyr og kan brukes til (for eksempel WebAPI). Det innebærer at flere vil kunne lage smarte programmer med offentlige data, men også at du oftere vil slippe å oppgi den samme informasjonen mange ganger.

Digitalisering skaper muligheter for at tjenester fra ulike virksomheter kobles sammen i én og samme nettjeneste, slik at man kan få utført tjenester fra flere offentlige etater i ett og samme ærend. Brukerne slipper da å oppgi de samme opplysningene om seg selv flere ganger. For å få til dette må offentlige etater gjenbruke informasjon på en sikker og effektiv måte. I dag er det ikke standardiserte grensesnitt for tilgang til og gjenbruk av offentlige data, verken data som skal benyttes av offentligheten eller de dataene som skal gjenbrukes internt i forvaltningen.

Offentlige virksomheter har ansvaret for å tilrettelegge for at deres data kan gjenbrukes i andre sammenhenger. Dette er del av en helhetlig strategi for tilgjengelighet og åpenhet i IKT-løsninger i offentlige virksomheter. Blant annet skal alle virksomheter vurdere om data som genereres i nye systemer, er offentlige og skal publiseres som åpne data, det vil si at de kan deles, at de ikke er sensitive eller graderte. Slike data skal publiseres som åpne data og gjøres tilgjengelig for viderebruk. Direktoratet for forvaltning og IKT (Difi) utarbeider veiledningsmateriale og forslag til standarder som skal bidra til å øke samhandlingsevnen i offentlige IKT-løsninger både teknisk, semantisk, organisatorisk og juridisk. Disse bør være basert på åpne standarder.

27. Digitale løsninger gir bedre og mer effektive helsetjenester

Helse- og omsorgsdepartementet varslet i Stortingsmelding 9 2012-2013 Én innbygger – én journal: Digitale tjenester i helse- og omsorgssektoren en rekke nye planer for digitalisering og forenkling. Tiltakene beskrevet her om helsenorge.no er noen av tiltakene fra meldingen. Regjeringen vil eventuelt komme tilbake til oppfølging av meldingen og tiltak som krever bevilgningsøkninger i forbindelse med de årlige budsjettforslagene. Gjennomføring av slike tiltak vil bli vurdert i lys av den økonomiske situasjonen. Det er som hovedregel den enkelte virksomhet som har ansvar for å anskaffe og drifte egne IKT-løsninger. Nasjonale løsninger som for eksempel kjernejournal og Helsenorge.no er et nasjonalt ansvar.

Elektronisk journal til alle

Gjennom «Min helse» på nett skal innbyggerne få elektronisk tilgang til egen journal. I tillegg skal innbyggerne få tilbud om selvbetjeningsløsninger og elektronisk dialog med helsepersonell. Innbyggerne skal ha lett tilgang til kvalitetssikret informasjon om helse, sykdom og behandling. Informasjon om helse- og omsorgstjenestene, som kvalitet, ventetider, tjenestetilbud og brukererfaringer, skal gi innbyggerne mulighet til å ta reelle valg knyttet til eget behandlingsopplegg. Tjenestene skal være tilgjengelige for innbyggerne via den nasjonale helseportalen, helsenorge.no.

Samlet informasjon om kontakt med helsevesenet på «Min helse»

I dag kan innbyggerne bytte fastlege og se opplysninger om egne vaksiner, egenandeler og resepter på www.helsenorge.no. Framover skal flere tjenester utvikles, blant annet elektronisk timebestilling, fornying av resept og elektronisk konsultasjon. Første versjon av Min helse lanseres høsten 2013. Her får innbyggerne felles inngang til dagens påloggingstjenester og visning av egen fastlege. I tillegg skal innbyggerne få innsyn i egen kjernejournal.

God nok informasjon til å gjøre gode valg for egen helse

Helsedirektoratet lanserte nylig 26 nye kvalitetsindikatorer på helsenorge.no. Flere indikatorer og forbedret visning skal gjøre det enklere for innbyggerne å finne fram til riktig helse- og omsorgstjeneste. I mai ble også veiledningstelefonen 800HELSE etablert, som skal gi innbyggerne veiledning om rettigheter og tjenestetilbud. Telefontjenesten skal i tillegg gi brukerstøtte og svare på generelle spørsmål om tjenestene på helsenorge.no, for eksempel om innsyn i egen kjernejournal.

Viderebruk av offentlige data fra helsenorge.no

Helsenorge.no har prøvd ut tilgjengeliggjøring av åpne offentlige data fra helseområdet. Dataene er tilgjengelige og kan blant annet brukes til utvikling av nye digitale tjenester og apper. De mest populære dataene er dataene om legevaktene i Norge. Informasjon om gateadresser, GPS-lokasjoner, åpningstider og telefonnumre til alle landets legevakter benyttes for å utvikle apper, som blant annet hjelper innbyggerne å finne nærmeste legevakt.

Helsenorge.no er med som datatilbyder og i styringsgruppen til Apps4Norge-konkurransen (www.apps4norge.no) som ble arrangert av Direktoratet for forvaltning og IKT (Difi) og IKT-Norge.

Tidsfrister for behandling – forenkling i regelverket

I Prop. 118 L (2012-2013) har Helse- og omsorgsdepartementet foreslått at alle pasienter skal sikres helsehjelp innen forsvarlig tid. Lovforslaget gir sykehusene en plikt til å kontakte HELFO før fristbrudd oppstår. Tidligere var dette pasientens oppgave. Dette skal sikre at pasienter får helsehjelpen innen den fristen de har fått tildelt. Det innebærer også at private tilbud skal benyttes i den grad det er nødvendig for at pasientene skal få oppfylt sine rettigheter til helsehjelp innen forsvarlig tid.

I proposisjonen foreslås det videre å gi rett til nødvendig helsehjelp fra spesialisthelsetjenesten til 500 000 nye pasienter. I dag skilles det mellom pasienter som har behov og de som har rett. Dette endres nå; har du behov, har du også rett. Det innebærer at 500 000 flere pasienter sikres rett til helsehjelp og får rett til en frist for når utredning eller behandling skal starte. Dette er en betydelig forsterkning av pasientrettighetene.

Det foreslås også å stille krav til sykehuset om å informere om tidspunkt for oppstart av helsehjelpen til alle pasienter innen ti dager. På sikt er målet at alle pasienter skal få informasjon om time innen ti dager etter at henvisningen er mottatt av sykehuset.

Nasjonal kjernejournal

Nasjonal kjernejournal vil være en samling av et begrenset sett med viktige helseopplysninger om pasienten. Kjernejournalen vil være tilgjengelig for relevant helsepersonell uavhengig av hvor i landet du blir syk. At helsepersonell har rask og sikker tilgang til relevant, korrekt og oppdatert informasjon om pasienten i en behandlingssituasjon, kan i ytterste konsekvens utgjøre forskjellen mellom liv og død.

Arbeidet med å etablere nasjonal kjernejournal startet i 2012. Målet er at første versjon av kjernejournalen skal testes ut i Trondheim høsten 2013 og i Stavanger våren 2014. Første versjon av kjernejournalen vil inneholde en oversikt over de legemidlene pasienten har fått utlevert fra apotek, e-resepter som ikke er hentet, legemiddelallergier, kritisk informasjon om pasienten, og pasientens kontakter med helsetjenesten. Brukerne av kjernejournal vil i første fase være fastleger og aktørene i den akuttmedisinske kjeden. Innbyggerne vil få innsyn i egen kjernejournal via helsenorge.no. Innbyggerne kan også selv skrive inn informasjon som de ønsker skal være tilgjengelig for helsepersonell, for eksempel om nærmeste pårørende.

Kjernejournal erstatter ikke pasientjournalen, fordi den kun inneholder et begrenset sett med kritiske helseopplysninger og begrenset historikk.

28. Politianmeldelse på nett

Flere innbyggere etterlyser politianmeldelse på nett. Det har blitt gjennomført ekstern kvalitetssikring av konseptvalg for IKT-systemer til støtte for straffesaksbehandlingen i politiet. Det videre arbeidet med IKT-systemene er organisert i MERVERDI-programmet. Politianmeldelse på nett inngår i dette programmet.

Enkelte typer tyveri og hærverk kan anmeldelses på nett. I 2012 ble over 17 000 anmeldelser levert gjennom nettløsningen. En utfordring med løsningen er at den ikke er koblet opp mot saksbehandlingssystemet i politiet. Det innebærer at politiet må skrive ut anmeldelsen på papir og selv legge den inn i saksbehandlingssystemet. Det medfører lang saksbehandlingstid; brukere kan vente opp til tre uker før de hører noe fra politiet.

29. Skjema for refusjon for meddommere og vitner skal bli enklere

Når man er meddommer eller vitne i en rettssak, må man fylle ut et papirskjema for reiseutgifter og godtgjørelser i etterkant. Mange mener dette skjemaet er vanskelig å fylle ut og at språket i skjemaet er vanskelig å forstå.

En konsekvens ved feil utfylling av skjemaet, er at man ikke får refundert det man har krav på. En digitalisering og forenkling av skjemaet, der det tydelig framgår hvilken informasjon man skal oppgi og hvor den skal stå, vil gjøre det enklere for brukerne å fylle ut. Det vil også sikre at man får tilbakebetalt det beløpet man har krav på.

Direktoratet for økonomistyring (DFØ) har satt i gang å utrede en digital løsning som skal erstatte for papirskjemaene som brukes i dag. DFØ har som mål at de nye selvbetjeningsløsningene for meddommere og vitner skal ferdigstilles tidlig i 2014.

30. Utbetalingspapirene i Lånekassen kan signeres elektronisk

I dag mottar de fleste elever og studenter støtten på et papirgjeldsbrev som de må signere og sende i posten til Lånekassen.

Fra mai 2013 vil studenter og elever kunne signere utbetalingspapirene elektronisk med BankID og Buypass på Lånekassens nettsider. Dette vil blant annet korte ned ventetiden fra søknaden er behandlet til støtten er utbetalt.

31. Lånekassen tilbyr effektive og sikre digitale tjenester

Lånekassen jobber med automatisering av prosesser ved å hente informasjon direkte fra ulike registre, blant annet fra folkeregisteret, UDI og ulike læresteder. Slik gjenbruk av data gir en mer effektiv og sikker saksbehandling, og gjør at Lånekassens kunder slipper å sende inn samme informasjon og dokumentasjon flere steder.

Ifølge Innbyggerundersøkelsen i 2013 er Lånekassen det myndighetsorganet som innbyggerne totalt sett er mest tilfredse med. Innbyggerne synes blant annet at det er lett å forstå informasjon fra Lånekassen, og de er tilfredse med Lånekassens nettsider og muligheten til å utføre oppgaver på nettet.

Lånekassen har satt i gang arbeid med å utvide gjenbruk av informasjon fra Lånekassens samhandlingspartnere, slik at Lånekassen kan få informasjon direkte fra blant annet NAV og vernepliktsverket. Gjenbruken av informasjon vil ivareta hensyn til sikkerhet og personvern.

32. Elektroniske tjenester i Statens innkrevingssentral gir bedre service og mer effektiv innkreving

Det er viktig at offentlig innkreving gjøres på en fleksibel og god måte. Statens innkrevingssentral tilbyr effektiv og funksjonell selvbetjening, samt råd og veiledning til brukerne.

En rekke offentlige etater krever inn penger både fra privatpersoner og virksomheter, slik som skatter, avgifter, studielån, bøter og barnebidrag. Statens innkrevingssentral (SI) har ansvaret for mye av innkrevingen i Norge. SI har laget et nytt nettsted der folk tilbys effektiv og funksjonell selvbetjening, samt råd og veiledning tilpasset brukerens situasjon og muligheter. De elektroniske tjenestene på nett skal omfatte tjenester for debitor (den som skylder penger), tjenester for kreditor (den som krever inn pengene) og tjenester for trekkpliktige (arbeidsgivere og NAV).

Tjenester for debitor er blitt prioritert, og de første tjenestene ble satt i drift i mai 2012. På SIs nettsider kan man nå blant annet betale krav med kort, dele opp krav i avdrag, søke om betalingsutsettelse og få oversikt over ubetalte krav elektronisk. Dette vil kunne gjøre de administrative byrdene enklere for dem som har problemer med å betale regningene.

Bedre informasjon fra det offentlige

33. Informasjon om offentlige tjenester formidles på gode og pedagogiske måter

Regjeringen vil at flere skal lage pedagogisk informasjon om tjenestene sine. Dette gjelder særlig områder som når store deler av befolkningen, eller områder som er spesielt komplekse eller vanskelige å forstå.

Mange av rettighetene og pliktene innbyggerne har, kan være kompliserte og vanskelige å forstå. Flere offentlige etater har valgt nye kommunikasjonsformer for å formidle budskapet på bedre og enklere måter. NAV har for eksempel laget en film som forklarer foreldrepengeordningen. Skattetaten har laget «Veien til ekteskapet – steg for seg», en oversiktlig og trinnvis liste over alt du må huske på å gjøre når du skal gifte deg.

Fornyingsdepartementet vil ta initiativ til at det blir laget flere pedagogiske veiledninger på nett.

34. Veiledning om hva du må gjøre når noen dør

Ved dødsfall må familiemedlemmer gjennom en tidkrevende prosess med mange involverte når det må gjøres opp et skifte. I dag finnes ingen helhetlig oversikt over hva som skal gjøres og rekkefølgen på gjøremålene når noen dør.

Fornyingsdepartementet vil i samarbeid med Finansdepartementet og andre relevante departementer ta initiativ til at det blir utviklet en nettbasert veileder til etterlatte ved dødsfall. Veiledningen vil kunne gi en helhetlig oversikt over gjøremålene og rekkefølgen på gjøremålene, med lenker til skjema og nødvendig informasjon for å gjøre prosessen enklere. Veilederen skal bli tilgjengelig blant annet på Skatteetatens nettsider.

35. Enklere å få informasjon om kilometerstand for bruktbiler

Mange opplever å bli svindlet ved kjøp av bil hvor selger har endret kilometerstanden. Ved å gjøre tilgjengelig innrapporterte kilometertall fra periodisk kjøretøykontroll (EU-kontrollen), vil det være enklere for kjøper å vurdere om kilometerstanden er jukset med.

I dag kan du få opplyst kilometerstand ved forrige kontroll ved å kontakte Statens vegvesen. I tillegg har Europakommisjonen foreslått kontroll av kilometerteller som en del av EU-kontrollen, for å avdekke om den fungerer som den skal og om kilometerstanden er manipulert. Dette vil bedre kjøperens kontroll ved bruktbilkjøp.

Dersom EU ikke innfører kontroll med kilometermålere, har Samferdselsdepartementet likevel anledning til å innføre krav om slik kontroll på norske kontrollstasjoner.

36. Skjema om «Melding om uskiftet bo» skal bli enklere

Skjemaet «Melding om uskiftet bo» er svært detaljert, og mange må få hjelp av skifteretten til å fylle det ut. Fornyingsdepartementet vil sammen med Justis- og beredskapsdepartementet sette i gang et arbeid med å forenkle skjemaet.

Skjemaet skal gi skifteretten tilstrekkelige opplysninger til å vurdere om vilkårene for å sitte i uskifte er til stede og gi en oversikt over hvilke eiendeler som skal gå inn i uskifteboet. Det skal fylles ut av ektefeller som ønsker å sitte i uskifte etter partnerens bortgang.

Fornyingsdepartementet vil sammen med Justis- og beredskapsdepartementet ta ansvar for å forenkle språk og form i skjemaet. Ny versjon av skjemaet vil bli publisert i 2014.

37. Enklere å få tilgang på offentlige kart- og eiendomsdata

Regjeringen vil frikjøpe alle data fra hovedkartserien for Norge, detaljerte data for vegnett og vegadresser og detaljerte data for administrative grenser i 2013.

Offentlig informasjon skal normalt være gratis, men kart- og eiendomsinformasjon har unntak i henhold til offentlighetsloven. Digit-utvalget (NOU 2013: 2) mener at regjeringen bør fjerne betaling for slik informasjon, fordi kartdata er viktig for å kunne utvikle eksisterende og nye digitale tjenester.

Miljøverndepartementet arbeider for at kart- og eiendomsinformasjon skal bli lettere tilgjengelig. Dette gjør de gjennom å frikjøpe noen viktige datasett, forbedre grensesnitt for nedlasting og oppdatering av data og å utvikle enkle prismodeller og prinsipper for tilgang til kart- og eiendomsdata. Som ledd i dette arbeidet vil regjeringen frikjøpe alle data fra flere viktige datasett i inneværende år (for eksempel N50, de alminnelige turkartene), og har igangsatt arbeid både med utvikling av nytt teknisk nedlastningssnitt og arbeid med nye prismodeller.

Miljøverndepartementet tar sikte på å legge fram en strategi for tilgjengeliggjøring av kart- og eiendomsdata ved bedre tilrettelegging av data for publikum, næringsliv og frivillige organisasjoner.

Bedre tilgang på offentlig statistikk

Statistikkbanken er Statistisk sentralbyrås (SSB) hovedkilde for publisering av tabeller og datasett. Informasjon på statistikkbanken og brukermulighetene er utvidet ytterligere etter overgang til SSBs nye nettsider, ssb.no, fra 1. mars 2013. Alle data i statistikkbanken er fritt tilgjengelig for nedlasting i ulike formater. Statistikkbanken vil løpende bli utviklet videre. Det vil blant annet bli utviklet et maskin-til-maskin grensesnitt (API) for uttak av data fra statistikkbanken som vil åpne for fri gjenbruk av alle tabeller og datasett som ligger til grunn for SSBs løpende publisering av statistikk, med de muligheter for utvikling av nye tjenester og sammenstillinger av informasjon som kan følge av dette. Samtidig legges det vekt på at det foreligger felles beskrivelser (metadata) av tilgjengelige åpne data.

38. Enklere å få tilgang på veitrafikkdata

Statens vegvesen har store mengder data om trafikk og transport. Dataene har tidligere ikke vært tilgjengelig. Dataene legges nå tilgjengelig på data.norge.no.

NAF og forskere er blant de som er interessert i ulykkesfrekvenser på ulike veistrekninger. Forskning og statistikk vil kunne bidra til bedre kunnskap om hva som fungerer og hva som skaper risiko for ulykker. Vegvesenet har fra mars 2013 gjort data om trafikkulykker og andre vegdata fra Nasjonal vegdatabank åpent tilgjengelig gjennom en kartapplikasjon på internett.

39. Arveloven skal skrives i et klart, forståelig og presist språk

En undersøkelse fra 2011 viser at 93 prosent av innbyggerne mener det er viktig å forstå lover og forskrifter på områder som angår deres rettigheter og plikter. Justis- og beredskapsdepartementet reviderer nå arveloven, og en viktig del av revisjonen er å gjøre den mer tilgjengelig og forståelig.

Den samme undersøkelsen viser også at innbyggerne sliter med å forstå dagens lover. Uklare lover er et problem for demokratiet og for rettsikkerheten. Uklare lover fører dessuten til at man bruker unødig tid på å forstå innholdet i loven.

Gjennom prosjektet «Klart språk i staten» har vi erfart at når loven er skrevet med et fagtungt og juridisk språk, blir ofte brevene, veiledningene og skjemaene vi sender til innbyggerne skrevet med det samme språket. Dette språket er vanskelig, og til tider umulig, å forstå for folk flest.

Dersom vi gjør noe med lovteksten, vil andre dokumenter bli klarere. Arveloven er nå under revisjon. De fleste av oss vil være arving en eller flere ganger i løpet av livet. Mange innbyggere vil derfor ha behov for å forstå hvilke rettigheter og krav man som arving har etter loven. Regjeringen vil derfor sikre at den nye arveloven er skrevet i et klart, forståelig og presist språk.

40. Offentlig innhold skal være tilgjengelig for alle

Regjeringen ønsker å stimulere til at mest mulig offentlig finansiert innhold blir gjort tilgjengelig digitalt. Så langt det er mulig skal tilgjengeliggjøringen gjøres på en slik måte at det blir enkelt å viderebruke dataene på nye måter.

Regjeringen har tatt initiativ til ulike tiltak som skal stimulere til viderebruk av offentlige data. Regjeringen stiller krav til alle statlige etater om å gjøre egnede rådata tilgjengelig i maskinlesbare formater. Det er også opprettet en egen portal, data.norge.no, som skal kunne gi oversikt over alle datasett som allerede er tilgjengelige. For å gjøre det enklere å legge ut datasett, er det også utviklet et eget «datahotell» hvor virksomheter kan laste opp datasett.

Det kan være vanskelig å vite hvordan offentlige data som er gjort tilgjengelig, kan brukes. Norsk lisens for offentlige data (NLOD) skal gjøre det lettere å presisere hvilke vilkår som gjelder for bruken av et datasett. Dette gir økt trygghet både for den som publiserer dataene og for den som skal ta dem i bruk.

Direktoratet for forvaltning og IKT (Difi) veileder offentlige etater som ønsker å gjøre egne data tilgjengelig for viderebruk. De kan også veilede aktører som ønsker tilgang til bestemte offentlige datasett for viderebruk og som er usikre på hvor de kan finne dem, eller hvordan de skaffer seg tilgang til datasett som ennå ikke er publisert.

41. Utvalgte digitale tjenester skal finnes på engelsk

Skatteetaten vil fra 2014 begynne oversetting av de mest aktuelle selvbetjeningsskjemaene til engelsk.

I 2012 kom det 39 800 arbeidsinnvandrere til Norge. En del kommer også hit for å studere.

Det er viktig at de med et annet morsmål enn norsk har tilgang på god og riktig informasjon fra det offentlige på et språk de kan forstå. Det er viktig at de som ønsker å jobbe i Norge, ikke blir forsinket fordi de må bruke tid og penger på å få oversatt viktig informasjon eller få hjelp til å fylle ut skjemaer eller bruke de norske digitale tjenestene.

Skatteetaten vil vurdere hvilke sentrale brev, skjemaer og digitale tjenester på innvandringsområdet som ikke finnes på engelsk og som kan egne seg for oversettelse.

42. HELFO vil gi bedre informasjon om tidsfrister

Om du skal ha dekket helseutgifter, må du søke HELFO om dette innen seks måneder. I dag står det ikke på HELFOs nettsider når fristene for ulike søknader er.

Det er viktig at pasienter får informasjon om hvilke frister som gjelder. HELFO vil derfor lage en ny mal for hvordan de enklest kan informere om rettigheter og plikter folk har, herunder synliggjøre seksmånedersfristen. Endringene i informasjonen på helfo.no vil bli gjennomført innen 1. juli 2013.

43. Enkelt å få innsyn i offentlige dokumenter

Regjeringen vil gjøre det enklere å få tilgang til dokumenter uten ny saksbehandling.

Offentlig elektronisk postjournal (OEP) er en banebrytende, norsk løsning for innsyn i postjournalene fra statlige virksomheter. Alle kan søke i postjournalene og be virksomheten om å få tilgang til dokumenter fra journalen. I 2012 formidlet OEP over 200 000 innsynskrav. Offentlighetsloven og dens prinsipper gjelder for OEP. Regjeringen ønsker å legge til rette for en mer effektiv lenkefunksjonalitet for å gjøre det enklere å få tilgang til dokumenter som allerede er publisert eller gjort tilgjengelig etter søknad om innsyn.

OEP er under kontinuerlig videreutvikling, og Fornyingsdepartementet vil i løpet av 2013 ta stilling til forbedret funksjonalitet for slik lenking. For at virksomhetene skal ta denne lenkefunksjonen i bruk, må arkivsystemleverandørene først innføre dette i sine systemer. Statlige virksomheter oppfordres til å ta i bruk lenkefunksjonaliteten når løsningene er klare, og der det er hensiktsmessig. For eksempel vil Arbeidstilsynet i løpet av høsten 2013 prøve ut en enklere og mer effektiv løsning for publisering av dokumenter fra offentlig postjournal.

44. Enklere å få oversikt over og melde fra om farlige produkter

Regjeringen vil gjøre informasjonen om farlige produkter bedre og mer tilgjengelig. Regjeringen vil dessuten gjøre det enklere for forbrukere å melde fra om de har oppdaget feil eller bivirkninger ved et produkt.

Vi omgir oss med mange produkter som kan være skadelige eller farlige for oss, slik som barneleker som inneholder bly eller tv-er som fører til varme- og røykutvikling.

Som forbruker er det viktig å få oversikt over hvilke produkter som er farlige for oss, eller som det er oppdaget feil ved. I dag finnes denne informasjon hos ulike offentlige virksomheter. Mattilsynet gir blant annet informasjon om mat, drikke, dyrehold og kosmetikk, Klima- og forurensningsdirektoratet (Klif ) gir blant annet informasjon om klær, elektronikk, husholdning, leketøy og rengjøring, mens Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) blant annet gir informasjon om eksplosive varer, elektriske produkter og sped- og småbarnsutstyr.

Klif lanserte nylig nye sider, og i januar ble Mattilsynets nye nettsider lansert. I 2013 vil også DSB lansere dinsikkerhet.no. Alle disse nettsidene gir bedre og mer oversiktlig informasjon, og lettere tilgang til skjema for brukerne. Etatene vil i 2013 starte et samarbeid for å finne fram til gode måter å samordne informasjonen, slik at forbrukerne ikke trenger å lete flere steder.

Mattilsynet vil i samarbeid med Folkehelseinstituttet (FHI) vurdere hvordan man kan innrette en løsning for å rapportere inn bivirkninger for vanlige forbrukere.

45. Bedre kvalitetssikring av bud ved salg av bolig

I media har det fremkommet tilfeller av budrunder som er fiktive. Kjøper bør ha tilgang til dokumentasjon som gir visshet om at budrundene har foregått på korrekt måte.

Finansdepartementet har nylig hatt på høring et forslag til endringer i eiendomsmeglingsforskriften om dokumentasjon av budrunder. Forslaget går i hovedsak ut på at eiendomsmegler bare skal formidle bud, aksepter og avslag som er inngitt skriftlig. Ifølge høringsnotatet vil alle former for elektroniske meldinger som kan lagres på betryggende måte, oppfylle kravet til skriftlighet. Det omfatter blant annet sms og e-post, i tillegg til tradisjonelle former som brev og telefaks. Det er også foreslått i høringsnotatet at alle budgivere må legitimere seg overfor megler. Videre er det foreslått at salgsoppgaven blant annet skal inneholde opplysninger om hvordan budgivingen gjennomføres og informasjon om budgivers rettigheter og plikter.

Enkelt og greit er utformet i tråd med Open Government Partnership (OGP). Norge var et av åtte land som i 2011 etablerte OGP. Per 2013 er nesten 60 land med i dette initiativet. Målet med OGP er bedre og mer åpne offentlige tjenester. Dette skal skje gjennom samarbeid og dialog mellom forvaltningen og innbyggerne. Alle land som er med i OGP, skal lage handlingsplaner med forpliktende tiltak, og Enkelt og greit er et tiltak som vil bli tatt inn i den norske handlingsplanen. Planen vil vare fra 2013 – 2015.

Utgitt av: Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet

Trykk: Departementenes servicesenter 06/2013